|
Rozvojová a migrační politika jako nástroje soudobé turecké geopolitiky
Hlavatá, Nora ; Hasman, Jiří (vedoucí práce) ; Tureček, Břetislav (oponent)
Jednou ze zemí, která se v posledních letech těší velkému mezinárodnímu zájmu, je Turecko. Dlouhé období pasivní zahraniční politiky orientované primárně na Západ bylo vystřídáno velice aktivní zahraniční politikou zaměřenou na vlastní region. Turecko zahrnulo do své zahraniční politiky nové nástroje a aktivity, které jsou více v souladu s pozicí střední mocnosti. Dva z nástrojů zahraniční politiky, které pro Turecko v posledních letech nabyly na důležitosti, jsou rozvojová pomoc a migrační politika, respektive jeho reakce na uprchlické krize. Vliv na to má mimo jiné i fakt, že v důsledku syrské krize Turecko v současné době hostí na svém území více než tři miliony uprchlíků. Základním cílem této diplomové práce je analyzovat změny v migrační a rozvojové politice Turecka v kontextu jeho celkové zahraniční politiky a též způsob uplatnění těchto témat k navyšování své měkké síly. Obecnějším cílem pak je pokusit se využít zjištěných poznatků pro rozšíření Two-Good teorie o nástroje měkké síly. Two-Good teorie se snaží vysvětlit chování států z hlediska jejich směřování k udržení současného stavu, nebo změny současného stavu v různých oblastech mezinárodních vztahů. Jak z diplomové práce vyplynulo, Turecko využívalo zmíněné nástroje k budování své pozice především na začátku milénia po nástupu Strany...
|
|
Debt Relief and Growth: A Study of the HIPC Initiative
Kutman, Jan ; Cahlík, Tomáš (vedoucí práce) ; Pleticha, Petr (oponent)
Oddlužení je druh rozvojové pomoci, který začal nabývat na významu v poslední dekádě dvacátého století. V roce 1996 Světová Banka a Mezinárodní měnový fond společně zahájily iniciativu Heavily Indebted Poor Countries (HIPC), komplexní a strukturovaný program za účelem poskytovat oddlužení vybraným rozvojovým zemím. Cílem této bakalářské práce je zjistit, jestli oddlužení poskytnuté vysoce zadluženým zemím přineslo hospodářský růst v období 1996-2015, speciálně pak zkoumám země vybrané do HIPC iniciativy. Zároveň vyšetřuji, jestli se efektivita oddlužení měnila v závislosti na kvalitě institucí v přijímacích zemích. Zjišťuji, že oddlužení poskytnuté rozvojovým zemím jako takovým nemělo vliv na hospodářský růst. Nacházím však spojitost mezi oddlužením a růstem u zemí z HIPC iniciativy. Na základě mé ekonometrické analýzy nenacházím podporu pro hypotézu, že je účinek oddlužení závislý na kvalitě institucí.
|
|
Democracy assistance policies of the US and the EU: different approaches and their causes
Hornát, Jan ; Weiss, Tomáš (vedoucí práce) ; van Hüllen, Vera (oponent) ; Fawn, Rick (oponent)
Spojené státy americké a instituce Evropské Unie jsou nejvýraznějšími aktéry na poli podpory demokracie ve třetích zemích. V posledních dvou dekádách vydali tito dva aktéři na podporu zrodu a konsolidace demokratických režimů desítky miliard dolarů. Jejich zájmy se tedy mohou zdát vzájemné - oba se snaží skrz finanční spolupráci pomoci vytvořit demokratické zřízení v cílových státech, aby se tyto pak staly součástí komunity demokracií a přispívaly ke stabilitě světového ekonomického a politického systému. Avšak pokud nahlédneme na přístupy a strategie, které USA a EU používají na podporu demokracie, zjistíme, že jsou často zcela rozdílné a v některých ohledech i protichůdné. Proč se přístupy obou aktérů liší, pokud chtějí dosáhnout identického cíle? Nebo jsou po bližším zkoumání cíle těchto aktéru poněkud odlišné? Problém nastává v tom, že demokracie jako taková je rozporný koncept, a tak je nutné se dotazovat: pokud šíříme demokracii, tak jaký její typ? Pokud financujeme rozvoj té či oné instituce, jaký model demokratického zřízení tím vznikne? Práce přejímá konstruktivistický pohled na tuto problematiku a demonstruje, jak odlišné demokratické identity obou aktérů vytváří různé pohledy na proces demokratické transformace a v důsledku i rozdílné přístupy k politice podpory demokracie. První část...
|
|
Návrh rozvojového projektu Svíčkařská dílna ve Vyshkovu
Kornutová, Aneta
Tato diplomová práce se zabývá tvorbou projektu rozvojové pomoci, který je zpracován na základě studie proveditelnosti. Cílem diplomové práce je vytvořit návrh projektu rozvojové pomoci zatímco samotným cílem projektu je dosažení samostatnosti a především dlouhodobé udržitelnosti svíčkařské dílny ve Vyshkovu na Ukrajině. Práce je rozdělena na tři základní části: teoretická, praktická a návrhová. První část obsahuje podrobné informace pro pochopení dané problematiky. V části druhé je pak obsažena analýza zvoleného území a identifikace projektu. Poslední části práce je část návrhová, v rámci které byla vytvořena podrobná studie proveditelnosti. Pro napsání celé diplomové práce byly využity veškeré informace z rozhovorů, nezúčastněného a zúčastněného pozorování. Tyto informace byly získány na základě praktické stáže v Ukrajině.
|
|
Návrh projektu rozvojové pomoci: Vzdělávací program určený bývalým mladistvým vězňům a vězněným ženám propuštěným na svobodu, Cuenca - Ekvádor
Dalerová ., Jana
Návrh projektu rozvojové pomoci - Vzdělávací program určený bývalým mladistvým vězňům a vězněným ženám propuštěným na svobodu, Cuenca - Ekvádor. Diplomová práce. Brno: Mendelova univerzita. Fakulta regionálního rozvoje a mezinárodních studií, 2016. Vedoucí diplomové práce Ing. Jaroslava Rajchlová, Ph.D. V diplomové práci je, na základě výsledků analýzy problematiky kriminality v Ekvádoru, zpracován návrh projektu rozvojové pomoci. Práce je rozdělena na tři části. Teoretická část se zaměřuje na vysvětlení pojmů rozvojová pomoc, řízení projektu, projektové nástroje a kriminalita. Analytická část se zabývá socioekonomickou charakteristikou Ekvádoru, jeho rozvojovými problémy se zaměřením na kriminalitu a možnostmi financování projektu. V návrhové části je obsažen návrh projektu pro místní organizaci Somos Familia Ubuntu.
|
| |
|
Kulturní bariéry Subsaharské Afriky v období globalizace. Případová studie: Aplikace rozvojových cílů tisíciletí.
Cesarová, Veronika ; Lehmannová, Zuzana (vedoucí práce) ; Růžičková, Barbora (oponent)
Cílem práce je identifikovat kulturní determinanty, ovlivňující africký styl života a zjistit jaké politické, ekonomické a sociální následky mohou způsobit. Výstupem zkoumání je potvrzení hypotézy, že kulturní mezera, respektive střet tradiční vs. moderní Afriky, spolu se zjištěnými determinanty, má přímý vliv na některé bariéry, způsobené kulturní evolucí africké komunity, jenž brání úspěšné implementaci rozvojové pomoci.
|
|
Zahraniční rozvojová pomoc ČR - aplikace na konkrétním rozvojovém projektu
Grestenbergerová, Petra ; Štěrbová, Ludmila (vedoucí práce) ; Gullová, Soňa (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá zahraniční rozvojovou pomocí České republiky. V první kapitole je popsána rozvojová spolupráce včetně jejího legislativního podkladu, nástin její historie, formy rozvojové spolupráce, hlavní příjemci pomoci, následně také nejdůležitější organizace, které se rozvojovou spoluprací zabývají. Totéž bude aplikováno na příkladu České republiky ve druhé kapitole. Poslední část práce se zaměřuje na neziskovou organizaci Člověk v Tísni, její fungování, zdroje příjmů a projekty, kterými se zabývá. Poté se práce zabývá analýzou konkrétního projektu Člověka v Tísni, a to Zajištění přístupu k vodě pro obyvatele lokalit Guguma, Teso, Bargo a Haluka v zóně Sidama v Etiopii.
|
|
Chudoba ve vybraných rozvojových zemích v letech 1996 - 2016 – daří se problémy řešit?
Peterka, Šimon ; Vostrovská, Zdenka (vedoucí práce) ; Bartůsková, Lucia (oponent)
Diplomová práce se zabývá tématem chudoby v rozvojových zemích subsaharské Afriky. Cílem práce je identifikovat faktory chudoby v tomto regionu a navrhnout, jak je možné situaci zlepšit. Za hlavní příčiny strádání států v subsaharské Africe jsou označeny systém vládnutí, válečné konflikty, závislost na přírodních zdrojích a nedostatečně diverzifikovaná ekonomika. Všechny tyto faktory jsou v práci aplikovány na příkladu Nigérie, Kamerunu, Demokratické republiky Kongo a Gabonu. Pro zefektivnění pomoci ze strany vyspělejších států je navrženo se spíše podílet na řešení konfliktů jako prostředník při vyjednávání, než se snažit rozvojové země politicky reformovat.
|
| |