|
Archeozoologická analýza unětické kultury: aplikace alternativních technik
Trojánková, Olga ; Horáček, Ivan (vedoucí práce) ; Kovačiková, Lenka (oponent)
Práce shrnuje výsledky komplexního zpracování archeozoologického inventáře sídliště únětické kultury ve Vlíněvsi (starší doba bronzová, střední Čechy). Bylo analyzováno celkem 5325 kosterních pozůstatků, 903 bylo určeno a použito k dalším analýzám. Byla zhodnocena taxonomická skladba souboru se zřetelnou dominancí domácích savců, ostatní skupiny (celkem 7 druhů divokých savců) byly zastoupeny jen nižším podílem nálezů. Aplikace analýzy zubního mikrobrusu a analýzy stabilních izotopů, u nás poprvé použitá u nálezů fauny v kontextu poneolitického úseku pravěku, specifikovala charakter potravní základny chovaných zvířat na travnatá společenstva, vyloučila významnější podíl C4 rostlin a lesní pastvu. Vysoký porážkový věk turů a bimodalita porážkové křivky ovce s kohoutkovou výškou odpovídající plemenům rozšiřovaným v průběhu doby bronzové s ohledem na produkci vlny dokládají tendence ke kombinovanému využívání domácích zvířat, se zvýšeným zřetelem kladeným na sekundární produkci - mléko a vlnu. Předložené výsledky jsou v této souvislosti významné tím, že naznačují tyto skutečnosti již pro úsek starší doby bronzové. V souladu s poměry na jiných nalezištích únětické kultury, ukazují výsledky předložené práce, že se lov divokých zvířat jako zdroj živočišné potravy oproti využívání domácích zvířat...
|
|
Příspěvek k poznání způsobu obživy na přelomu neolitu a eneolitu (srovnávací studie západního kulturního okruhu s oblastí Čech a Moravy)
Mattová, Sabina ; Popelka, Miroslav (vedoucí práce) ; Neustupný, Evžen (oponent) ; John, Jan (oponent)
Předkládaná studie se zabývá řešením otázky fenoménu zvýšené lovecké aktivity na přelomu neolitu a eneolitu, jehož příčiny byly dosud řešeny pouze s ohledem na environmentální podmínky na lokalitách. Fenomén je sledován na lokalitách poměrně velkého prostoru střední Evropy, nicméně současně existují lokality s převládajícím zemědělským způsobem hospodaření. Studie se snaží na základě podrobné komparační analýzy hmotné kultury lokalit západního kulturního okruhu a Čech a Moravy zachytit odraz tohoto fenoménu na archeologickém materiálu, sledovat rozdíly mezi lokalitami s převahou domácích produktů a lokalitami převahou zdrojů divokých. Zároveň registruje možný vliv přírodního prostředí lokalit na vzrůstající tendenci lovu. Pro účely vytvoření databáze je vypracován podrobný katalog lokalit zachycující nejdůležitější informace o hmotné kultuře s ohledem na předpokládaný způsob hospodaření. Katalog rovněž slouží jako vodítko pro vytvoření jednotlivých ukazatelů do databáze, které setřídí požadovaná data do srovnatelné podoby. Následně je vytvořena popisná databáze zachycující odraz hospodářské základny jednotlivých lokalit. Na základě filtrační analýzy jsou data porovnávána s ohledem na dva odlišné regiony a dva různé způsoby subsistence. Výsledkem jsou podrobné srovnávací tabulky ve stati...
|
|
Archeozoologciká problematika eneolitu Čech
Kyselý, René ; Horáček, Ivan (vedoucí práce) ; Beneš, Jaromír (oponent) ; Mlíkovský, Jiří (oponent)
3 Abstrakt: Předložená disertační práce je příspěvkem k poznání historie zvířat a vztahu lidí a zvířat v období eneolitu, tj. v poměrně dlouhém časovém rozmezí ca. 4500-2200 BC. Období eneolitu se od předešlého neolitu liší řadou charakteristik. Někdy bývá jako základní hybatel socioekonomických změn považován počátek využívání kovu (mědi), Sherrattova teorie "secondary products revolution" ale ukazuje na zásadní význam rychlé změny od využívání primárních zvířecích produktů (maso, kůže apod.) k využívání produktů sekundárních (mléko, vlna, práce, zejména zápřah), a to právě v době odpovídající českému eneolitu. Nicméně teorie je stále diskutována a kritizována a, vzhledem k možnosti mozaikovitého charakteru vývoje paleoekonomické situace, je poukazováno na nutnost jejího ověřování na lokálních a regionálních úrovních. Autor práce podrobně zpracoval ca. 49 500 osteologických nálezů z archeologických sídlištních situací Čech, z nichž ca. 13 500 bylo možno blíže zoologicky determinovat. Další údaje byly převzaty z již dříve publikovaných českých a moravských lokalit (ca. 22 000 nálezů, z toho 11 000 determinovatelných). Tento materiál byl za pomocí sjednocených metodik a postupů podroben detailní archeozoologické analýze zahrnující tafonomický rozbor, kvantifikaci zoologických druhů a anatomických elementů,...
|
|
Archeozoologie jihočeského přemyslovského hradiště Na Jánu v Netolicích
HAUSTEINOVÁ, Tereza
Raně středověké přemyslovské hradiště Na Jánu v Netolicích je předmětem systematického archeologického výzkumu, který přispívá k poznání minulosti jižních Čech. Tato archeozoologická analýza se zabývá zejména aspekty chovu hospodářských zvířat a lovu divokých savců na hradišti Na Jánu. Doplňuje tak další archeologické a bioarcheologické studie, které odhalují podobu ekonomického fungování tohoto hradiště.
|
|
Sídliště z mladší doby bronzové v Prosmykách
BECK, Tomáš
Práce se zabývá zpracováváním a následnou interpretací výsledků exkavace, prováděné Mgr. Blažkem z Ústavu archeologické památkové péče severozápadních Čech v Mostě, na lokalitě Lovosice ? Prosmyky. Na základě keramických artefaktů, kosterních nálezů, mazanice, kamenných artefaktů je provedená datace a částečné zasazení do širšího rámce dané oblasti. Dále jsou prezentovány výsledky archeozoologického výzkumu. Veškeré výsledky jsou porovnány s vybranými lokalitami Čech. K práci jsou přiloženy obrazové a nákresové přílohy, mapy, fotografie, podrobná databáze keramických artefaktů.
|
|
Lov ve vrcholném středověku s přihlédnutím k archeozoologickým závěrům
ŽEMLIČKOVÁ, Andrea
Bakalářská práce shrnuje poznatky o lovu ve vrcholném středověku na území Čech. Zabývá se loveckými aktivitami šlechty, měšťanů i venkovského obyvatelstva, využitím lovené zvěře jako součásti jídelníčku i v řemeslné výrobě. Díky vytvoření seznamu lokalit, v jejichž osteologických souborech byla divoká zvěř zastoupena, lze porovnávat zjištěná archeozoologická data s výsledky historické části práce.
|
|
Archeozoologie neolitu Čech
KOVAČIKOVÁ, Lenka
Archeozoologická analýza souborů zvířecích kostí a zubů z neolitických nalezišť (kultura s lineární a vypíchanou keramikou, cca 5500-4200 BC) v Čechách, je jedním z přístupů, jak přiblížit život prvních zemědělců z období mladší doby kamenné na našem území. Prostřednictvím studia zvířecích kostí a zubů můžeme lépe postihnout význam domestikovaných zvířat a lovených druhů v hospodářské ekonomii, definovat strategie chovu hlavních domestikantů a zaměřit se na rekonstrukce přírodního prostředí a sezonality rození mláďat (v předkládané práci na příkladu skotu), a to s využitím analýzy stabilních izotopů uhlíku a kyslíku obsažených v zubní sklovině zvířat. K dosažení výše uvedených cílů byly využívány, kromě standardních archeozoologických metod a analýzy stabilních izotopů i specifičtější postupy jako např. determinace poškozeného osteologického materiálu s využitím ELISA testů.
|
|
Osteologická analýza koní na slavníkovské Libici
VAŇKÁTOVÁ, Martina
Osteologická analýza raně středověkých nálezů rodu Equus Caballus z předhradí historické Libice nad Cidlinou osídlené rodem Slavníkovců. Materiál byl zpracován pomocí standartních metod. Zvláštní pozornost byla věnována určení kohoutkové výšky koní. Získaná data byla využita k interpretaci využití koně na libickém hradišti v raném středověku.
|
| |