|
Klimaskepse v českém provedení: kontrahnutí a jeho strategie
Vidomus, Petr ; Loužek, Marek (vedoucí práce) ; Strmiska, Maxmilián (oponent) ; Vráblíková, Kateřina (oponent)
Klimatický skepticismus se stává stále zřetelnějším a zjevně narůstajícím sociálním fenoménem. Západní teoretici doposud popsali různé formy, kterých skepticismus nabývá, i faktory, které jeho nárůst podporují. V posledních letech pozorujeme v Česku známky podobného trendu, kdy se snižuje množství lidí, kteří antropogenní změny klimatu považují za závažné a postupně se zvětšuje podíl "skeptické populace". Ačkoli v první polovině práce přináším také přehled dat o "veřejné klimaskepsi" (kvantitativní výzkumy veřejného mínění), těžištěm je výzkum aktivit jedinců a skupin, kteří relativizují závažnost změn klimatu soustavně, veřejně a více či méně organizovaně. V takovém případě lze mluvit o klimaskeptickém aktivismu jako jisté formě kontrahnutí vůči environmentalismu a mainstreamové klimatologii. Studie staví hlavně na kvalitativním výzkumu uskutečněném mezi lety 2011 - 2014 prostřednictvím polostrukturovaných rozhovorů s aktivními českými klimaskeptiky. Cílem výzkumu bylo popsat strategie jednání klimaskeptiků v měnícím se politickém a diskursivním prostředí, podoby jejich organizace a rámování změn klimatu i zúčastněných aktérů. Hlavním zjištěním je poznatek, že aktivní česká klimaskepse si mezi lety 2007 - 2014 prošla obdobími měnící se intenzity a dynamiky. Nejsilnější byla patrně v letech 2007 -...
|
| |
|
Fenomén popírání klimatické krize a jeho vliv na environmentální politiku prezidenta Donalda J. Trumpa
Geigerová, Eliška ; Sehnálková, Jana (vedoucí práce) ; Kozák, Kryštof Přemysl (oponent)
Fenomén popírání klimatické krize byl zásadním hybatelem, který výrazně ovlivnil debatu o ochraně životního prostředí v Republikánské straně ve Spojených státech. Tato práce se zabývá politickými kroky prezidenta Donalda Trumpa a vlivu jeho konání na ochranu životního prostředí. Hlavním cílem je prokázat, že Trump jako prezident následoval trend Republikánské strany a s tím cílil na deregulaci environmentální politiky, která byla v Republikánské straně viditelná již od 80. let. Obsahová analýza byla provedena skrze zkoumání jednotlivých exekutivních pravomocí, kterými mohl prezident zasahovat do vývoje poltické scény. Z toho důvodu je praktická část práce zaměřená na průřez jednotlivých oblastí s cílem nastínit, že proces ovlivňování závažnosti klimatické krize byl ve všech významných oblastech. Výčtem se jednalo hlavně o výkonná nařízení, prezidentská prohlášení, jmenování vlivných osob do hlavních kabinetů vlády a taktéž rozšíření o mezinárodní aspekt - Pařížskou dohodu. Z výsledků práce je evidentní silné názorové propojení mezi Republikánskou stranou a prezidentem Donaldem Trumpem, který jasně obhajoval hospodářský růst, na úkor environmentálních ústupků.
|
|
Vnímání změny klimatu a enviromentální migrace v Keni: analýza dat Afrobarometeru
Přikryl, Šimon ; Hasman, Jiří (vedoucí práce) ; Masná, Eliška (oponent)
Klimatická migrace je jedním z nejskloňovanějších témat jak v politickém, mediálním tak v obecně veřejném diskurzu. Ve výzkumu klimatické migrace dochází v posledních letech k zásadní proměně paradigmatu. Čím dál více se ustupuje od "top-down" přístupů využívajících klimatologická a meteorologická data s tím, že predikce těchto analýz často přeceňovaly význam klimatu v procesu migračního rozhodování. Naopak čím dál častěji se začíná využívat takzvaný "bottom-up" přístup zabývající se klimatickou percepcí a subjektivními faktory vstupujícími do procesu migračního rozhodování. Tato bakalářská práce vychází zejména z druhého zmíněného paradigmatu a zabývá se vzájemnými vztahy mezi klíčovými faktory (proměnnými) vstupujícími do procesu individuálního migračního rozhodování. Rovněž zkoumá regionální rozdíly těchto proměnných v rámci keňských provincií. K tomu je využito statistické analýzy dat za 1600 respondentů z organizace Afrobarometer. Závěry výzkumu potvrzují teze, že zkoumání subjektivního vnímání environmentálních změn má význam ve výzkumu environmentální a klimatické migrace, rovněž že do procesu migračního rozhodování v kontextu klimatické migrace vstupuje řada socioekonomických proměnných. Klíčová slova: Keňa; klimatická percepce; klimatická změna; migrace; subsaharská Afrika
|
|
Odezvy sazenic buku lesního na stres suchem sledované pomocí fyziologických a optických indikátorů.
Červenka, Ondřej ; Lhotáková, Zuzana (vedoucí práce) ; Gebauer, Roman (oponent)
Jedním z projevů globální změny klimatu je nárůst extrémních teplot a vln sucha, přičemž prognózy budoucího vývoje se přiklání k variantě prohlubování negativních dopadů. Působení těchto abiotických stresových faktorů se odráží ve fyziologickém stavu vegetace. Je proto nutné nalézt vhodné indikátory působení stresu, které pomohou včas detekovat zhoršující se fyziologický stav vegetace. Indikátory mohou být zjišťovány nejen fyziologickými metodami, ale i optickými, pro další využití sledování vegetace metodami dálkového průzkumu. Buk lesní (Fagus sylvatica L.) je v našich podmínkách původní dřevina v kontextu, v současnosti hojně využívaná v lesnictví pro výsadbu druhově pestřejších společenstev dřevin, která jsou odolnější vůči dopadům klimatické změny. Cílem diplomové práce bylo zkoumat odezvy buku lesního na stres suchem pomocí fyziologických a optických indikátorů. Sazenice buku (výsadbový materiál ze školky) byly po dobu dvou experimentálních sezón umístěny v kontejnerech v experimentálním skleníku, přísun vody byl zprostředkován kapkovou závlahou. Experimentální materiál byl rozdělen do tří skupin s odstupňovanou zálivkou (kontrola, mírné sucho a sucho). Zálivkový režim sestával ze tří period sucha a fází s rovnoměrnou zálivkou. Hodnoceny byly odezvy sazenic buku lesního na působení stresu...
|
|
Porovnání fyziologického stavu mlazin jedle bělokoré na stanovištích s rozdílným mikroklimatem pomocí biochemických a optických parametrů jehlic.
Kabilková, Eva ; Lhotáková, Zuzana (vedoucí práce) ; Pokorný, Radek (oponent)
Jedle bělokorá (Abies alba Mill.) je kandidátní dřevinou v procesu transformace zejména smrkových monokulturních porostů (Picea Abies (L.) H. Karst.), a to díky lepším růstovým vlastnostem v podmínkách mírného sucha. Ovšem jedle jakožto stínomilná dřevina může být náchylnější k různým abiotickým stresorům v otevřenějších lesních zápojích, a proto je nutné tyto její ekologické nároky studovat v souvislosti s co možná nejúčinnější aplikací do lesního hospodářství. V této práci byl studován fyziologický stav mlazin jedlí ovlivněný různými světelnými mikroklimatickými podmínkami, které byly představovány různými typy lesní obnovy. Konkrétně se jedná o clonnou seč, která představuje pravděpodobnou nejvyšší míru stínění dospělým porostem, dále o přirozenou obnovu, skupinovou a násečnou seč, které představují střední míru stínění dospělým porostem a v neposlední řadě o holou seč, která představuje nejnižší míru stínění dospělým porostem. Hodnocení fyziologického stavu bylo prováděno pomocí biochemických a optických vlastností jehlic a mimo jiné byly hodnoceny i další mikroklimatické podmínky stanovišť, a to teplota a půdní vlhkost. Naše výsledky ukázaly, že použité biochemické i optické vlastnosti jehlic jsou na různé světelné mikroklima citlivé, zejména pro krajní situace (clonná a holá seč). Nicméně...
|
|
Co brání zotavení zooplanktonních společenstev jezer postižených acidifikací?
Jůzek, Václav ; Sacherová, Veronika (vedoucí práce) ; Kaňa, Jiří (oponent)
Acidifikace půdního i vodního prostředí, která se objevila s nástupem průmyslové revoluce, se stala významným ekologickým problémem 20. století. Zvýšení emisí a následná depozice acidifikujících látek do prostředí způsobila v jezerech Evropy a Severní Ameriky obrovský pokles početnosti a biodiverzity vodních organismů. Od 90. let 20. století došlo ke snížení emisí způsobující acidifikaci, přesto se vodní ekosystémy nevracejí do stavu, v jakém se nacházely před acidifikací. Tato práce se zabývá faktory ovlivňujícími průběh chemického i biologického zotavení vodních ekosystémů postižených atmosférickou acidifikací. Ukazuje se, že společenstva, která nově vznikla v acidifikovaných vodách si hledají novou ekologickou rovnováhu, a tak je rekolonizace původních druhů limitována více faktory než jen nevhodnými chemickými vlastnostmi vody. Acidifikací byla postižena i šumavská jezera, která jsou nyní v procesu zotavování z acidifikace. Hlavními faktory ovlivňujícími obnovu přirozených společenstev zooplanktonu v jezerech jsou vysoké koncentrace hliníku, periodické výkyvy pH, vlastnosti povodí a nově i klimatické změny a s nimi související odumírání stromů způsobené kůrovcem. Klíčová slova: acidifikace, zotavení, zooplankton, šumavská jezera, klimatické změny
|
|
Globální změna klimatu a změny rozšíření a fenologie vážek (Odonata)
Perthen, Ervín ; Černý, Martin (vedoucí práce) ; Bílková, Eva (oponent)
Klimatická změna v posledních desetiletích ovlivňuje rozšíření i fenologii vážek. Hlavním faktorem, který způsobuje tyto změny, je zvyšování průměrné globální teploty, roli však mají i další činitelé, jako je úbytek habitatů nebo změny ve srážkovém režimu. Vlivem změny klimatu dochází k urychlování fenologických procesů. Můžeme tedy pozorovat rychlejší vývoj vajíček, dřívější emergence dospělých jedinců, delší letovou periodu a také posun ve voltinismu směrem k většímu počtu generací za rok. Dobré disperzní schopnosti umožnují vážkám reagovat na měnící se podmínky prostředí také posuny v rozšíření. Areály většiny druhů se v současné době rozšiřují směrem k pólům. Své areály nejvíce rozšiřují generalisté a druhy schopné využít dočasné vody, specializované druhy s úzkou nikou jsou naopak klimatickou změnou nejvíce ohroženy. Posuny jsou patrné i v altitudinálním rozšíření, zvyšující se teploty umožňují teplomilným druhům expanze do vyšších nadmořských výšek. Klíčová slova: změna klimatu, vážky, rozšíření, fenologie, teplota, výškový posun
|
|
Food webs of glacier-fed streams.
Komárková, Julie ; Kopalová, Kateřina (vedoucí práce) ; Fuksa, Josef (oponent)
Tématem této práce jsou ekosystémy ledovcem napájených toků se zaměřením na společenstva toků, spolu s identifikací struktur potravních sítích. Ledovcové toky představují drsné prostředí z hlediska fyzikálně-chemických vlastností, s proměnlivými vodními režimy, s největším průtokem v letních měsících, a specifickými světelnými a nutričními podmínkami. Základem potravních sítí jsou fotoautotrofní producenti, jako jsou rozsivky, Chrysophyceae a sinice, spolu s chemolithotrofními bakteriemi. V ledovcová voda hostí také některé taxony hub, které jsou s heterotrofními bakteriemi hlavními rozkladači. Ze skupiny bezobratlých jsou v ledovcových tocích vodní larvy druhů Diamesa a Pseudodiamesa, dále ze skupin Ephemeroptera či Plecoptera. Tyto všežravé druhy jsou charakterizovány vysokou potravní plasticitou. Larvy filtrují nebo spásají především epilitické biofilmy, v některých případech se však mohou uchylovat k predaci. Mimo bezobratlé, v ledovcových tocích obvykle nežijí zástupci s většími tělesnými rozměry, kteří by tvořili vyšší stupně trofických úrovní. Změna klimatu s ústupem ledovců ovlivňuje vlastnosti ledovcových toků, a to například v průtoku vody a teplotě, která se neustále zvyšuje. Posuny ve stanovištních podmínkách a struktuře společenstva v tocích povede ke složitějším potravním sítím, s...
|
|
Jak omezovat přehřívání českých měst a vesnic
Hermanová, Veronika ; Kučerová, Zdeňka (oponent) ; Pavlovský, Tomáš (vedoucí práce)
Bakalářská práce se zabývá rostoucími teplotami vlivem klimatické změny ve městech a vesnicích na území České republiky. Nastiňuje dopad těchto změn na obyvatelstvo, jejich zdraví a mnohdy extrémní projevy ve veřejném prostoru. Analyzuje a navrhuje možná koncepční řešení pro podporu udržitelného rozvoje měst a zmenšení dopadu. Cílem práce je poukázat na přírodě blízká opatření, pomocí kterých lze reagovat na změnu klimatu v ulicích, veřejném prostoru a zpříjemnit tak pobyt lidí a života v zastavěném území. Součástí práce je vlastní návrh úpravy daného veřejného prostoru ve městě Valašské Meziříčí, do kterého se jednotlivá opatření konkrétně promítají.
|