|
Menstruace ve světě placené práce
Poncarová, Petra ; Dudová, Radka (vedoucí práce) ; Lupač, Petr (oponent)
(česky) Tato diplomová práce se věnuje tomu, jak ženy prožívají a interpretují menstruaci ve světě placené práce. Nejprve je představen teoretický základ týkající se menstruujících těl ve společnosti a toho, jaké je postavení žen na pracovišti v souvislosti s menstruací. Skrze explorační výzkum a metodu zakotvené teorie se práce snaží postihnout, primárně na základě odpovědí získaných z kvalitativních rozhovorů, jak se české ženy vypořádávají s menstruací na pracovišti. Hlavní výzkumnou otázkou je "Jak ženy prožívají a interpretují zkušenost menstruace ve světě placené práce?" Vedlejšími výzkumnými otázkami jsou "Zažívají ženy diskriminaci při výkonu práce z důvodu menstruace?" a "Domnívají se ženy, že je menstruace omezuje ve výkonu práce?" Na základě odpovědí komunikačních partnerek vyplynulo, že ženy se v rámci vykonávání své placené práce potýkají s řadou překážek, které je mohou diskriminovat. Dále bylo zjištěno, že menstruace ženy více či méně omezuje ve výkonu jejich práce. A diplomová práce se mimo jiné věnuje i tomu, jakým způsobem ženy mluví o menstruaci v jejich pracovních prostředích.
|
|
Žena jako živitel i pečovatelka: pracovní a rodinné strategie matek samoživitelek. Kvalitativní studie
Pfeiferová, Štěpánka ; Šubrt, Jiří (vedoucí práce) ; Dudová, Radka (oponent)
Diplomová práce vznikla na základě kvalitativní studie vzájemného vztahu pracovního a soukromého života matek samoživitelek, která je součástí výzkumu "Souvislosti proměn pracovního trhu a soukromého, rodinného a partnerského života", prováděného oddělením Gender a sociologie Sociologického ústavu AV ČR. Ve své první části se snaží zmapovat významné změny na pracovním trhu a nejvýraznější tendence v rodinném chování po roce 1989. Část analytická si poté klade za cíl zachytit vzájemný vztah proměn v těchto dvou oblastech na konkrétním příkladu skupiny matek samoživitelek. Nástrojem k uchopení problematiky se stala metoda polostrukturovaných kvalitativních rozhovorů, doplněná o statistickou analýzu dat z předchozího reprezentativního dotazníkového šetření. Použité postupy měly pomoci nalézt odpověď na dvě klíčové otázky: jakým způsobem se nároky současného pracovního trhu promítají do křehkosti partnerských vztahů a jak rodinná situace matek samoživitelek ovlivňuje jejich chování na trhu práce. Ukazuje se, že strukturální změny na trhu práce s proměnami forem rodinného života úzce souvisí. Z interpretací dotazovaných žen vyplývá, že jednou z možných příčin nárůstu počtu neúplných rodin je nesoulad mezi zvyšujícími se nároky trhu práce a přetrvávajícím tradičním rozdělením rolí v rodině. Situace matky...
|
|
Klonování, exprese a purifikace lidské AKR1C3
Dudová, Radka ; Wsól, Vladimír (vedoucí práce) ; Novotná, Eva (oponent)
Univerzita Karlova v Praze Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra biochemických věd Kandidát: Dudová Radka Školitel: Prof. Ing. Vladimír Wsól, Ph.D Název diplomové práce: Klonování, exprese a purifikace lidské AKR1C3 Purifikace vektoru pOTB7 s kódovou sekvencí aldo-ketoreduktasy 1C3 ( AKR1C3 ) v buňkách Escherichia coli byla provedena metodou alkalické lýze. Kódová sekvence byla následně amplifikována polymerasovou řetězovou reakcí. Správnost výsledku provedeného kroku byla prokázána ověřením velikosti nasyntetizovaného fragmentu a restrikční analýzou s restrikční endonukleasou PvuII. V druhém kroku byla kódová sekvence ligována do vektoru Topo 2.1, který byl transformován do kompetentních buněk E. coli. Buňky byly namnoženy a vektor Topo 2.1 s vloženou kódovou sekvencí byl získán metodou alkalické lýze. Výsledek byl ověřen porovnáním velikosti vektoru Topo 2.1 bez vloženého insertu a vektoru Topo 2.1 s kódovou sekvencí na agarózovém gelu a následnou restrikční analýzou s restrikční endonukleasou HindIII. Kódová sekvence byla ověřena metodou sekvenace. Dále byla provedena subklonace kódové sekvence z vektoru Topo 2.1 do expresního vektoru pET-15b. Úspěšnost subklonace byla ověřena porovnáním velikosti prázdného pET-15b a vektoru s vloženou sekvencí. V posledním kroku byl vytvořen...
|
|
Bonding matky a novorozence - historické srovnání
Slezáková, Zdeňka ; Dudová, Radka (vedoucí práce) ; Šmídová, Olga (oponent)
Bonding je emoční i biologický proces vytváření pouta mezi matkou a novorozencem, důležitý mimo jiné pro snadnější kojení, rychlejší zotavení matky apod. Pro jeho podporu je důležitý raný kontakt matky s jejím dítětem. Diplomová práce si klade za cíl srovnat diskurz o podpoře bondingu v českém prostředí kolem roku 1980, kdy se objevuje systém rooming-in až do současnosti, přes mezník v letech 1998 - 2000, kdy bylo výsledkem tehdejších změn v porodnictví zřízení Centra aktivního porodu, kde se poskytoval jiný druh porodní a poporodní péče, než byl do té doby známý a v českém prostředí používaný. Důraz bude kladen na vývoj diskurzu, změny v systému péče, které přináší a proměny jeho účastníků a roli, kterou v něm hrají ženy jako příjemkyně péče. Teoretická část přináší představení relativně málo známého pojmu bonding a jeho podpory z biologického a společenského hlediska, v metodologické a empirické části byla k analýze byla použita kvalitativní metoda analýzy diskurzu. Zkoumána byla mediální sdělení, tištěná i elektronická, odborná i laická, která byla k dispozici v každém zkoumaném období. Klíčová slova: Bonding, podpora bondingu, citová vazba, porod, novorozenec, analýza diskurzu, rámcová analýza diskurzu 1
|
|
The Experience of New Social Media
Farrier, Ellie ; Dudová, Radka (vedoucí práce) ; Německý, Marek (oponent)
Abstrakt- Uživatelská zkušenost s novými sociálními médii Komunikace s přáteli a s rodinou po celém světě je něco, s čím mají Američané žijící v zahraničí mnoho zkušeností. V této práci se autorka zaměřuje na popis těchto zkušeností uživatelů sociálních médií jmenovitě k novým médiím a také konceptům historické sociologie, abychom lépe porozuměli tomu, jak jsou sociální média používána a chápána. Tento fenomenologický výzkum se zaměřuje na různé zkušenosti čtyř amerických expatů žijících v Praze v České republice, a to od úplného začátku jejich zkušenosti s médii a internetem až po jejich současný věk dospělých. Zdroje použité k interpretaci a porozumění této jejich uživatelské zkušenosti sahají od Ervinga Goffmana a Pierra Bourdieua, až k Marshallu McLuhanovi či Karlu Marxovi. Hlavním záměrem této práce bylo zjištění, jak si nové a historické teorie sdělovacích prostředků stojí ve srovnání s konkrétními zkušenostmi uživatelů se sociálními médii a internetem. Klíčová slova: uživatelská zkušenost, média, technologie, fenomenologický výzkum, sociální média, komunikace
|
|
Politický diskurz neplodnosti v období 1989 - 2012 v České republice
Kostelecká, Hana ; Dudová, Radka (vedoucí práce) ; Vávra, Martin (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá popisem a analýzou diskurzů, které předcházely změnám legislativy o asistované reprodukci v souvislosti s nastavením horní věkové hranice žen, které podstupují některý ze zákroků asistované reprodukce a to jak ve státně- socialistickém zřízení, tak i ve státně-demokratickém zřízení. Tato práce definované diskurzy obou režimů komparuje a to s akcentem na governmentalitu jako nástroj pro kontrolu a regulaci populace. Tato analýza je přínosná především proto, že vypovídá o tom, co stojí za fungováním celého složitého "systému umělého oplodnění". Přináší vhled do politického diskurzu neplodnosti, respektive jeho části týkající se české legislativy se zohledněním fenoménu reprodukčního turismu. Ani jedno z témat - jak politický diskurz neplodnosti, tak reprodukční turismus nebyly dosud v české literatuře zpracovány. Práce ukazuje, jak jsou v politickém diskurzu prostřednictvím tématu umělého oplodnění ustavovány normy správného rodičovství. Klíčová slova Neplodnost, asistovaná reprodukce, reprodukční turismus, diskurz, diskurzivní rámec, normalita mateřství, prekarizace neplodnosti, governmentalita, biomoc, Michel Foucault
|
|
Postavení matek samoživitelek - komparativní analýza rodinné politiky České republiky a Francie
Šedivková, Veronika ; Pavlík, Petr (vedoucí práce) ; Dudová, Radka (oponent)
Tato práce seznamuje tená ky a tená e s tím, jakým zp sobem instituce rodinné politiky ve Francii a eské republice p sobí na sociální postavení rodin matek samoživitelek, resp. jaký má vliv na jejich životní šance a strategie. Pilí studie spo ívá v komparativní analýze opat ení, která umož ují harmonizaci zam stnání a rodiny, a opat ení, která snižují riziko chudoby skrze kompenzaci náklad na dít a bydlení. Úprava mate ské/ rodi ovské dovolené, reálná možnost využití institucionální pé e o d ti a praxe flexibilních úvazk p edstavují t i faktory, jejichž (ne)kompatibilita hraje ve slad ní obou sfér st žejní roli. Charakter dostupnost finan ních benefit poté dokresluje obraz toho, na jakých genderových principech rodinná politika stojí a jaké v ní rodiny matek samoživitelek zaujímají místo. Klí ová slova: jednorodi ovská rodina, matka samoživitelka, trh práce, flexibilita, diskriminace, chudoba, sociální politika, rodinná politika, harmonizace práce a rodiny, mate ská/rodi ovská dovolená, pé e, gender
|
|
Každodennost žen-matek za normalizace z hlediska výchovy dětí a péče o rodinu
Kotasová, Eva ; Marková, Alena (vedoucí práce) ; Dudová, Radka (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá mediálním obrazem každodenností žen v období socialismu. Zaměřuje se na časový úsek let 1970 - 1975, tedy na tzv. ranou normalizaci v ČSSR. Cílem práce je zjistit, jak tuto každodennost v uvedeném období interpretoval dobový časopis Vlasta. Tato analýza je přínosná především proto, že vypovídá o do jisté míry idealistické prezentaci životního způsobu socialistických žen, o jejich každodenních starostech a problémech. V rámci analýzy budou zkoumány články, které pojednávají o péči o rodinu a domácnost, o výchově dětí v rodině a institucionálních zařízeních, o roli muže v rodině, psychickém a fyzickém zdraví, kosmetice, módě atd., tzn. o veškerých aspektech, které ke každodennosti patří a které ji formují. Prostřednictvím těchto témat, která ženy zajímají, časopis současně nenápadně formoval ideál socialistické ženy. Ve sděleních, která se týkají každodenního života, předával ženám hodnoty, stereotypy a dokonce ideologické principy tehdejší socialistické společnosti. Hlavním cílem analýzy je vytvořit komplexní obraz této každodenní praxe v časopise Vlasta. Klíčová slova Každodennost, žena, socialismus, normalizace, časopis Vlasta, péče o rodinu, domácnost, děti
|
|
Gender a pracovní síla ve výrobních podnicích na Chomutovsku
Kroupová, Michaela ; Dudová, Radka (vedoucí práce) ; Vávra, Martin (oponent)
Diplomová práce "Gender a pracovní síla ve výrobních podnicích na Chomutovsku" je zaměřena na historicko-sociologicky orientovaný výzkum pracovního obsazení mužů a žen ve výrobních podnicích na Chomutovsku v porovnání uplynulých 50 a 70 let. Hlavními aspekty, které jsou zahrnuty v teoretické části této práce, jsou genderové vztahy ve výrobních podnicích, a to historie postavení žen, genderové horizontální a vertikální segregace včetně mezd a vzdělání pracovních sil. Analyzovaná data jsou čerpána v horizontu období poloviny 20. století a počátku 21. století a jsou zaměřena zejména na výrobní podniky Válcovny Trub a železa a jejich novodobou podobu společnost Sandvik. V diplomové práci jsou v metodické části, pomocí analýzy dat popsány odlišnosti a změny, které proběhly v horizontu 50 a 70 let, v obsazení pracovních sil ve výrobních podnicích s ohledem na gender. KLÍČOVÁ SLOVA Gender, Feminismus, Pracovní síla, Socialismus, Válcovny trub a železa, Výroba, Chomutov
|
|
Prekarita práce peer konzultantů v oblasti péče o duševní zdraví
Bártová, Anna ; Dudová, Radka (vedoucí práce) ; Mazák, Jaromír (oponent)
Cílem předkládané práce je představit problematické aspekty práce peer konzultantů v oblasti péče o duševní zdraví, tedy v psychiatrických nemocnicích, sociálních služeb a volnočasových klubech. V rámci teoretické části bude představen kontext, ze kterého pozice vzrůstá a pochází - tedy koncept duševního onemocnění a stigmatizace duševního onemocnění, stejně jako projekt deinstitucionalizace systému péče o duševní zdraví. Teoretickou část práce pak uzavírá představení samotné pozice peer konzultanta. V praktické části se pak prostřednictvím polostrukturovaných rozhovorů zabývám samotnými problematickými aspekty - tedy náplní práce peer konzultanta, zkušenostmi s kolegy a klienty, požadavky na pozici, tématem budoucnosti a pracovního postupu, a na závěr také problematikou legislativního ukotvení této pozice. Klíčová slova: duševní onemocnění, stigmatizace, peer konzultant, peer lektor, sociální služby, psychiatrická péče, Centrum pro rozvoj péče o duševní zdraví, deinstitucionalizace
|