|
Analysis of the voting behaviour of the Hungarian minority in the 2023 Slovak parliamentary elections
Béber, Matúš ; Jelen, Libor (vedoucí práce) ; Madleňák, Tibor (oponent)
The Hungarian political representation and its electoral base have undergone an intense internal evolution, split and value shift in recent years. Based on a study of the literature, the main motivation of this thesis was to clarify how this evolution has influenced the electoral behaviour of the Hungarian minority in Slovakia in the 2023 parliamentary elections. The main objectives of the thesis are to explain and describe the factors that influence the electoral support for Hungarian parties; to further clarify the relationship between voter turnout and the representation of the Hungarian minority; and finally, to explain the dependence of the electoral performance of Hungarian parties on the electoral performance of other political entities. The analytical part of the thesis is based on the results of the 2021 census and the results of the 2023 parliamentary elections. The main methodological procedure for answering the research questions is primarily the usage of the regression analysis. In addition to this, correlation analyses are also used. The results indicate a clear dominance of Hungarian parties in southern Slovakia. However, mainly due to low voter turnout Hungarian parties are not able to translate this dominance into parliamentary advancement. The most significant factor explaining...
|
|
Proměna postojů vlády Viktora Orbána ve vztahu k maďarské menšině v kontextu války na Ukrajině
Németh, Renáta Erzsébet ; Říchová, Blanka (vedoucí práce) ; Mlejnek, Josef (oponent)
Diplomová práce "Proměna postojů vlády Viktora Orbána ve vztahu k maďarské menšině v kontextu války na Ukrajině" analyzuje proměnu postoj maďarské vlády k příbuzenské maďarské menšině osidlující Zakarpatskou oblast. Práce prostřednictví kvalitativní obsahové analýzy zkoumá proměnu trendů v přístupu vlády příbuzenského státu k příbuzenské menšině v závislosti na počátek otevřeného válečného konfliktu mezi Ukrajinou a Ruskou federací. Práce se opírá o teorie příbuzenského aktivismu a politiky a pro komplexní pochopení problematiky jej zasazuje do historického vývojového rámce triády vztahů mezi Maďarskem a maďarskou národnostní menšinou a Ukrajinou.
|
|
Minority Rights and Possibilities of Identification of the Hungarian Minority in Czechoslovakia on Žitný ostrov in 1969-1989
Ročkár, Matej ; Juhászová, Tereza (vedoucí práce) ; Klípa, Ondřej (oponent)
Témou diplomovej práce sú menšinové práva maďarskej menšiny v Československu v období rokov 1969 - 1989. Práca sa zameriava na dopady menšinovej politiky zo strany štátu na každodenný život Maďarov na Žitnom ostrove. Oblasť Žitného ostrova sa radí medzi regióny s najsilnejším podielovým zastúpením obyvateľov maďarskej národnosti zo všetkých regiónov na Slovensku. Obdobie medzi rokmi 1969 a 1989 sa nieslo v znamení nielen normalizačných procesov nasledujúcich po invázii vojsk Varšavskej zmluvy, ale aj federalizácie Československa. Vďaka nej bola časť kompetencií, ktoré mali dopad na každodenný život národnostných menšín, prenesená na úroveň Slovenska, ako jedného zo štátotvorných celkov. Cieľom tejto práce je zistiť, ako obdobie normalizácie prežívali príslušníci maďarskej menšiny. K zodpovedaniu tejto otázky bol vykonaný výskum formou osobných rozhovorov s pamätníkmi. Ich spomienky a skúsenosti zo skúmaného obdobia sú v práci konfrontované s vtedajšou platnou menšinovou legislatívou. Hlavná časť práce je venovaná možnostiam identifikácie maďarskej menšiny. V prvom rade sa zameriava na možnosť používania materinského jazyka vo verejnom priestore, vzdelávania sa, prístupu k médiám, informáciám a kultúre v maďarskom jazyku. Ďalej sa práca venuje aj otázke spolunažívania s väčšinovým obyvateľstvom v...
|
|
Vztahy ČSR a Maďarska v letech 1918-1939. (Tendence vývoje československo-maďarských kulturně-společenských vztahů v období let 1918-1939)
Pejša, Robert ; Chmel, Rudolf (vedoucí práce) ; Kiss, Csaba Gy (oponent) ; Randák, Jan (oponent)
V hodnocení hlavních politických a kulturně-společenských tendencí meziválečných československo-maďarských vztahů se práce pokouší přinést nový přístup ke zkoumání forem, podob a perspektiv vztahů, které v klíčovém období let 1925-1932 ukazovaly oblast, která byla mnohem významnější než politická a hospodářská (ty vždy akorát reflektovaly momentální zájmy jednotlivých politik). Touto oblastí, která přináší zcela jinou optiku do výzkumu vztahů byla interní rovina československo-maďarského vztahu. Vztahu československé společnosti a vnitřní politiky vůči aktivitám maďarské menšinové společnosti, která v uvedeném období vykazoval diametrální rozdíl mezi jejich aktivitami a oficiální činností politiky Madarska. Práce se pokouší poukázat na skutečnost, která je doposud opomíjena, a to že vztahy obou států byly z hlediska vnitřního uspořádání a cílů zahraniční politiky výrazně inkompatibilní (v celém období let 1918-1939), zatímco interní československo-maďarské vztahy (vývoj vztahu většiny vůči menšinové společnosti) vykazovaly oblasti a skupiny obyvatelstva, skrze které mohlo docházet k postupnému, mimo politiku se odehrávajícímu, kulturně-společenskému sbližování, avšak za podmínky, kdy si většinová společnost uvědomí historicky a psychologicky determinovanou jednotu maďarského jazykového a kulturního...
|
| |
|
Approaches to the Hungarian minority in Slovakia in issues of minority education and the possibility of subsequent application in the working process
Dlábik, Ľubomír ; Irmanová, Eva (vedoucí práce) ; Balla, Petr (oponent)
Bibliografický záznam DLÁBIK, Ľubomír. Prístupy k maďarskej menšine na Slovensku v otázkach menšinového školstva a možnostiach následného uplatnenia sa v pracovnom procese. Praha, 2016. 98 s. Diplomová práca (Mgr.) Univerzita Karlova, Fakulta sociálních věd, Institut mezinárodních studií. Katedra ruských a východoevropských studií. Vedúci diplomovej práce: PhDr. Eva Irmanová, CSc. Abstrakt Diplomová práca objasňuje problematiku trojstranného vzťahu Slovenska, Maďarska a maďarskej menšiny na Slovensku k otázkam školstva a ekonomického prístupu k oblastiam obývaným maďarskou menšinou, ktoré majú vplyv na uplatnenie sa absolventov menšinového školstva na slovenskom trhu práce. Zároveň má ambíciu poukázať na tento vzťah ako na jeden z faktorov, ktoré môžu stáť za znižujúcim sa počtom príslušníkov maďarskej menšiny na Slovensku. Hlavný dôraz je kladený na prístup jednotlivých strán k otázke vzdelávania v slovenských menšinových školách v maďarskom jazyku a na prístup k výučbe štátneho jazyka. Dôsledky jednania jednotlivých strán vo vzťahu k menšinovému školstvu môžu viesť k nedostatočnej efektivite menšinového školstva pri výučbe slovenského jazyka, čo môže v súčinnosti so súčasným ekonomickým prístupom Slovenska k oblastiam obývanými maďarskou menšinou viesť k migračným tlakom u absolventov stredného...
|
|
Komparace postavení současné maďarské menšiny ve Vojvodině a v Transylvánii
Hanušová, Tereza ; Kocián, Jiří (vedoucí práce) ; Klípa, Ondřej (oponent)
Diplomová práce se s použitím komparativní metody zabývá postavením maďarské menšiny v srbské Vojvodině a v rumunské Transylvánii. Maďaři v Srbsku i v Rumunsku tvoří velmi početnou národnostní menšinu a stali se neoddělitelnou součástí tamní kultury a společnosti. Úroveň menšinových práv Maďarů v hostitelských státech je srovnávána ve čtyřech oblastech: v legislativě, v politickém zastoupení a institucionalizaci menšiny, v možnostech vzdělávání v mateřském jazyce a v oblasti maďarských menšinových médií. Kromě krátkého nastínění historického kontextu se práce soustředí výhradně na časové období po pádu komunistických režimů v obou státech až po současnost. Právě v těchto letech došlo k největším posunům v oblasti menšinových práv. Na problematiku všech zkoumaných oblastí je aplikován koncept etnického paralelismu zabývající se organizací a reprodukcí menšinového světa uvnitř většinové společnosti. S tím souvisí i další použitý přístup, tzv. přístup etno- jazykové vitality, který se zabývá podmínkami pro zachování menšinových jazyků ve většinové společnosti. U všech zkoumaných témat je brán zvláštní zřetel i na vliv maďarské vlády pod vedením premiéra Viktora Orbána na život Maďarů v zahraničí, který v posledních letech výrazně vzrostl.
|
|
Approaches to the Hungarian minority in Slovakia in issues of minority education and the possibility of subsequent application in the working process
Dlábik, Ľubomír ; Irmanová, Eva (vedoucí práce) ; Balla, Petr (oponent)
Bibliografický záznam DLÁBIK, Ľubomír. Prístupy k maďarskej menšine na Slovensku v otázkach menšinového školstva a možnostiach následného uplatnenia sa v pracovnom procese. Praha, 2016. 98 s. Diplomová práca (Mgr.) Univerzita Karlova, Fakulta sociálních věd, Institut mezinárodních studií. Katedra ruských a východoevropských studií. Vedúci diplomovej práce: PhDr. Eva Irmanová, CSc. Abstrakt Diplomová práca objasňuje problematiku trojstranného vzťahu Slovenska, Maďarska a maďarskej menšiny na Slovensku k otázkam školstva a ekonomického prístupu k oblastiam obývaným maďarskou menšinou, ktoré majú vplyv na uplatnenie sa absolventov menšinového školstva na slovenskom trhu práce. Zároveň má ambíciu poukázať na tento vzťah ako na jeden z faktorov, ktoré môžu stáť za znižujúcim sa počtom príslušníkov maďarskej menšiny na Slovensku. Hlavný dôraz je kladený na prístup jednotlivých strán k otázke vzdelávania v slovenských menšinových školách v maďarskom jazyku a na prístup k výučbe štátneho jazyka. Dôsledky jednania jednotlivých strán vo vzťahu k menšinovému školstvu môžu viesť k nedostatočnej efektivite menšinového školstva pri výučbe slovenského jazyka, čo môže v súčinnosti so súčasným ekonomickým prístupom Slovenska k oblastiam obývanými maďarskou menšinou viesť k migračným tlakom u absolventov stredného...
|
|
Nucené práce slovenských Maďarů v Čechách v letech 1945-1948
Purkytová, Gabriela ; Irmanová, Eva (vedoucí práce) ; Balla, Petr (oponent)
Bakalářská Nucené práce slovenských Maďarů v Čechách v letech vnitrostátních řešení likvidace maďarské menšiny Československu. V rvní části se práce zaměřuje na mezinárodní kontext řešení otázky maďarské menšiny, jednáním Maďarska a Československa a přístupem vítězných velmocí. druhé části autorka popisuje událostí, kdy byla ve třech pách od října do prosince 1945, od července do února 1947 nuceně převezena č maďarského obyvatelstva z jižního Slovenska do českého pohraničí veřejné práce. Třetí část práce je zaměřena na změnu československé politiky vůči maďarskému obyvatelstvu, Maďarů zpět na Slovensko celkové důsledky vnitřní kolonizace základě analýzy dostupných zdrojů. Nad rámec je použita metoda orální historie. věnuje rozhovorům s pamětníky Imre Lengyelem, Gabrielem Tarnolcim, Alexandrem Mokošem a Marií Jergyik, které dokreslují dopad vnitřní kolonizace na maďarské obyvatelstvo. Autorčiným cílem je zjištění důvodů akce vnitřní kolonizace, proč byla akce neúspěšná a jaké měla důsledky pro maďarskou menšinu závěru práce došlo k následujícím zjištěním. K vnitřní kolonizaci a nuceným prácím došlo kvůli nutnosti řešit otázku maďarské menšiny vnitrostátně, protože řešení na mezinárodním fóru se nezdařilo a řešení otázky s Maďarskem nepostupovalo podle představ československé vlády. Neúspěšnost akce byla...
|
|
Relation of culture to the social space of Prague (on the example of Slovak and Hungarian minorities)
Mészárosová, Marianna ; Uherek, Zdeněk (vedoucí práce) ; Botiková, Marta (oponent) ; Červinková, Hana (oponent)
Vzájemná vazba prostoru a kultury je ústřední otázkou disertační práce. K interpretaci této vazby autorka přistupuje prostřednictvím aktuálních atributů etnické identity vybraných cílových skupin, kterými jsou slovenská a maďarská menšina žijící v Praze. Cílem práce je vymezení relevantnosti a unikátního zastoupení prostorového a kulturního fenoménu v rámci současné vazby, včetně určité míry pozorovatelnosti tohoto vzájemného spojení. Hypotéza dizertační práce představuje kulturu jako prostorově nevázanou a fenomén prostoru jako médium, které ovlivňuje intenzitu zájmu o vlastní etnoidentifikační znaky. Ověření této hyptézy autorka uskutečňuje v sociálním a virtuálním prostoru na základě zaznamenaných diskurzů. Diskurzy, roztříděné na tématické kategorie, reprezentují nejčastěji se vyskytující atributy etnicity a etnické identity zkoumaných skupin. V empirické části práce obsažená analýza a intepretace diskurzů je doplněna teorií artikulace. Obsáhlejší vymezení aplikovaných teoretických přístupů, společně s terminologií, výzkumnou metodikou a etikou, resp. netiketou se nachází v teoreticko-metodologické části. Charakteristika Prahy a zvolených cílových skupin, Slováků a slovenských Maďarů, je znázorněna jednak z perspektivy historických a kulturně-společenských událostí a jednak ve smyslu současné...
|