|
Vliv a způsoby využívání Lovecraftova hororu v soudobé kulturní produkci
VITEK, Michal
Téma bakalářské práce stojí na kosmickém hororu, pod-žánru fantasy vytvořeném Howardem Phillipsem Lovecraftem. Práce započíná seznámením s autorem, řečeným hororem, ikonickými charaktery, lidmi a médii. Většina práce rozebírá příklady různorodé formy moderní produkce, které buď adaptují originální díla Lovecrafta, jsou jimi inspirovány, či na jeho tvorbu ve vybraných náznacích referují. Čtenář bude seznámen se škálou mnohých zpracování, která jsou dnes klíčovými díly internetové, hororové a fikční popkultury, čímž mu budou představeny vliv a způsoby využívání Lovecraftova hororu v soudobé kulturní produkci.
|
|
The Borders of Fantastic Spaces in Children's Literature
VRTALOVÁ, Blanka
Práce se bude zabývat koncepcemi fantastických prostorů v současné britské dětské literatuře, z nich některé jsou založeny na konceptu klasické pohádky (Neil Gaiman, Hansel and Gretel) a jiné svou hranicí přesahují do žánru gotických příběhů a hororové fantastické tvorby, přestože se jedná o literaturu určenou dětskému čtenáři. Práce se pokusí srovnat literární adaptace pohádek a původní tvorbu současného autora dětské a fantastické literatury Neila Gaimana s cílem soustředit se na hranice uvedených prostor a přesahu jednotlivých žánrů.
|
|
Bylo nebylo aneb pohádkové motivy v Zaklínači
HRADECKÁ, Simona
Bakalářská práce se zabývá fantasy cyklem Zaklínač, jehož autorem je polský spisovatel Andrzej Sapkowski. Práce poukazuje na pohádkové motivy, kterými se Andrzej Sapkowski inspiroval u světově známých spisovatelů, jako byli bratři Grimmové, Hans Christian Andersen či Jeanne-Marie Leprince de Beaumont. Motivy, jimiž se Sapkowski u spisovatelů inspiroval, jsou zobrazeny především v povídkové části cyklu. Práce se zaměřuje jak na povídky, ve kterých jsou jednotlivé pohádkové motivy velmi patrné, tak i na ty, kde motivy spatřujeme jen okrajově. Jako výchozí materiál, ze kterého bakalářská práce čerpá, jsou použity klasické pohádky, povídky Andrzeje Sapkowského a odborné publikace definující žánr fantasy a pohádky. Oběma literárním žánrům je věnována první část práce, kde je nastíněna jejich obecná charakteristika. Bakalářská práce slouží jako základní obraz pohádkových motivů v Zaklínači, kterými se Andrzej Sapkowski inspiroval v klasických pohádkách a zakomponoval je do konkrétních příběhů.
|
|
Motiv snu a snění ve výtvarně-projektové výuce na 1. stupni ZŠ
ČERNÁ, Daniela
Diplomová práce Sen a snění ve výtvarně projektové výuce na 1. stupni ZŠ se věnuje tematice spojené s běžně zakoušenými změněnými stavy vědomí a jejich využitím ve výtvarných činnostech s žáky mladšího a středního školního věku. Práce je rozdělena na dvě hlavní části - teoretickou a projektovou. Teoretická část práce se zabývá snem z hlediska psychologie. S využitím odborných zdrojů se pokusíme nahlédnout na význam snění a vysledovat cesty vzniku tohoto specifického stavu vědomí. Představíme si, jakým způsobem se sny a snovými procesy pracovali nejznámější psychologové a jakými způsoby se je snažili interpretovat. Zároveň si vymezíme jednotlivé typy snů, se kterými se nejčastěji můžeme setkat. Druhá kapitola je věnována využitím snové obraznosti ve výtvarném umění. Zabývá se tvorbou vybraných autorů, českých i zahraničních, kteří byli tématem snu natolik inspirováni, že se jej rozhodli do své tvorby zařadit. Další část práce rozvíjí didaktický pohled na problematiku a naznačuje směry a způsoby, kterými je možné s tématem snu a snění pracovat na 1. stupni základních škol. Projektová část pak čtenáře provede praktickou aplikací vybrané tematiky - šesti lekcemi výtvarné řady s názvem O snech a snění, které reflektují práci s různými náměty souvisejícími se snem a sněním ve výtvarné výchově na malotřídní škole na 1. stupni základní školy.
|
|
Wise wizards and wicked witches? An Analysis of Magic Users in Terry Pratchett's Discworld
SEDLÁKOVÁ, Anna
Náplní této diplomové práce je prozkoumat několik prací ze série Úžasná Zeměplocha od sira Terence Davida Johna Pratchetta, se zřetelí na magii a postavy ji používající. Práce začíná prozkoumáním čarodějů a čarodějnic v Anglické tradici. Také zahrnuje magii a jak je nahlížena v populární literatuře skrz dvacáté století. Hlavní náplň práce spočívá v analýze magického systému, čarodějů, čarodějek a stereotypů s nimi spojených v pracích Terryho Pratchetta.
|
|
Středozemě vs. Západozemí
OPATRNÁ, Lenka
Tato práce se věnuje dvěma fikčním univerzům, která zanechala významnou stopu v kánonu fantasy literatury. Prvním z nich je Tolkienova Středozemě, druhým pak Martinovo Západozemí. Pro práci je čerpáno primárně z jejich románových děl, abychom mohli lépe porovnat jejich naratologické postupy. U Tolkiena je to pak i z toho důvodu, že kromě trilogie Pána prstenů a Hobita vyšly všechny knihy ze Středozemě až po jeho smrti, a proto můžeme o konečné podobě, kterou by jim sám dal, jen spekulovat. Z Martinova díla je pro tuto práci stěžejní sága Píseň ledu a ohně. Jako teoretické východisko práce slouží především dílo Seymoura Chatmana, Shlomith Rimmonové-Kenanové a Lubomíra Doležela. Skrze jejich teorie je nahlíženo na oba fikční světy a postupně jsou ukazovány rozdíly, kterých si můžeme všimnout při jejich čtení, a to především na úrovni vypravěče příběhu a typovosti postav. Odlišnost fikčních univerz se nám ukazuje také v modálních omezeních, kterým podléhají. Největších rozdílů si můžeme všimnout především u rozlišení dobra a zla, které podléhá axiologickému omezení, a pak u deontického omezení, které nám předkládá normy a pravidla fikčních světů. Poslední část práce je věnována adaptacím našich literárních děl, tedy filmovým trilogiím Hobit a Pán prstenů, o které se postaral režisér Peter Jackson, a seriálu Hra o trůny z produkce HBO a tvůrčí dvojice David Benioff a D. B. Weiss. Díky změně média jsme narazili na některé nepopsané části příběhů, kterých si v literatuře jinak nevšimneme. A také se nám naskytl pohled na to, co se stane s příběhem, když změníme sdělovací prostředek. Každý literární příběh totiž musí projít změnami, které jsou vynuceny převedením na audiovizuální sdělení. V závěru práce je vznesena myšlenka, že bylo porovnáváno neporovnatelné. A to z toho důvodu, že kdybychom postupovali dle stanovených parametrů, museli bychom nutně dojít k závěru, že příběhy sepsané Tolkienem jsou vlastně pohádky pro děti a jsou podle toho i sdělovány. Oproti tomu je Píseň ledu a ohně velmi komplikované dílo, které vyžaduje zkušenějšího čtenáře a rozhodně se nedá považovat za dětskou literaturu.
|
|
Charakteristické prvky hororové literatury Stephena Kinga
MAJEROVÁ, Aneta
Diplomová práce se zaměří na hororový žánr jak obecně z hlediska jeho vymezení tak i z hlediska jeho základního vývoje. Objasní dělení žánrů hororu populární literatury, kde si ukáže základní rysy science fiction a fantasy. Rozčlenění žánru na reálný a nerálný umožní nastínit typické hororové prvky, na nichž analyzuje opakující se archetypy postav jak ve filmech, tak knižních vydání a vysvětlí atributy lovce a kořisti a pojetí strachu s tajemnem. Rysy těchto prvků budou uplatněny v závěrečné části u jednotlivých vybraných románů. Podstatným prvkem pro celou diplomovou práci bude složení hororového díla podle Noëlla Carrolla, který ve své studii popisuje přesnou skladbu hororového díla. Diferenciace subžánrů se bude orientovat podle typů Paula Gurana, jenž objasňuje vyčlenění děl na základě hororových prvků a jejich kombinaci s jiným literárním žánrem. Diplomová práce stručně probere hlavní původní distributory filmového hororu, opře se o historii tohoto žánru v literárních dílech i v kinematografii. Na takto koncipovaném pozadí provede analýzu charakteristických rysů hororových děl Stephena Kinga. Hlavním bodem analýzy bude trojice románů Carrie (1974), Osvícení (1977) a To (1986), v nichž se dají vypozorovat rysy první rané tvorby autora. Diplomová práce se bude věnovat i srovnáním původních románových verzí s následnými filmovými adaptacemi. Analýza bude zaměřená primárně naratologicky, bude se tedy koncentrovat na postupy a prostředky, jimiž vzniká hororové vyznění a jimiž se naplňují jednotlivé parametry tohoto žánru.
|
|
Didaktický potenciál Písně ledu a ohně od G.R.R. Martina pro SŠ
Červ, Petr ; Komberec, Filip (vedoucí práce) ; Starý, Karel (oponent)
Tato diplomová práce pojednává o didaktickém potenciálu Písně ledu a ohně amerického spisovatele George R. R. Martina a je zaměřuje se na střední školy. Jejím cílem je ukázat, do jaké míry může být Martinova sága, potažmo i její seriálové zpracování, využitelná pro výuku nejen literatury, ale i dalších předmětů, a zároveň připravit konkrétní lekce, které mohou učitelé ihned využít ve svých hodinách. V první části je vymezen pojem fantasy a jsou uvedena základní data o autorově životě, především ta, která mají vliv na jeho pozdější tvorbu. Dále jsou zde zmíněny a stručně charakterizovány reálie ze světa, v němž se sága odehrává, stejně tak je zde představeno šest hlavních postav celého příběhu. Jsou zde také shrnuta ta díla, která sice nepatří do hlavní linie samotné ságy, ale spadají do širšího okruhu děl, která se věnují Západozemí, tedy fikčnímu světu Písně ledu a ohně. V druhé části jsou navrženy jednotlivé výukové lekce, v nichž žáci střední školy pracují s úryvky textů Písně ledu a ohně a pomocí různých metod a aktivit, jako jsou myšlenkové mapy, obrázkové kvízy a další, jsou vedeni k cílům, které přesahují běžný rámec literární výchovy. Celkem je v této práci zpracováno osm výukových lekcí, z nichž jedna je koncipována jako dvouhodinová lekce. V lekcí jsou zastoupena různá společensky...
|
|
Vnímání postav ságy Zaklínače na základě kvalitativní analýzy
Válek, Filip ; Laufková, Veronika (vedoucí práce) ; Starý, Karel (oponent)
Následující studie se zabývá možnostmi interpretace postav aktuálně velmi populární knižní ságy Zaklínač od Andrzeje Sapkowského u žáků druhého stupně základních škol, kteří s ohledem na svou čtenářskou zkušenost a rozumový vývoj začínají být cílovou skupinou a modelovými čtenáři této knižní série. V teoretické části se práce zabývá seznámením čtenáře se světem Zaklínače skrze život a dílo autora, následně je konstruována modelová charakterizace konkrétních postav, která se snaží o komplexní obeznámení s možnostmi popisu těchto charakterů na základě sledování vícero charakterizačních prostředků. V praktické části je vytyčena typologie postav na základě shodných a klíčových charakteristik, která je dále podrobena drobnému kvalitativnímu výzkumu na konkrétních respondentech, kteří knižní sérii četli a jsou schopni postavy interpretovat. Pro tuto typologii byly vybrány tři velmi výrazné skupiny postav, a to protagonisté jakožto postavy spojené osudem, antagonisté jakožto postavy schopné ve jménu proroctví konat zlo a ostatní postavy spjaté s protagonisty společným cílem a hrdinskou transformací. Cílem studie je vytvořit možný obraz práce s moderním fantasy dílem v hodinách literatury a porovnání reálné žákovské interpretace s předpoklady, jak může být literární postava vnímána a chápána. Přestože je...
|
| |