|
Zaměstnávání osob se zdravotním postižením v České republice
Beneš, Josef ; Morávek, Jakub (vedoucí práce) ; Lang, Roman (oponent)
V České republice má přibližně každý desátý občan nějaké zdravotní postižení. Osoby se zdravotním postižením jsou na trhu práce ohroženou skupinou, což je zároveň dáno i převážně nižším stupněm jejich vzdělání. Je proto třeba, aby právní úprava zdravotně postižené chránila a motivovala zaměstnavatele k jejich zaměstnávání. Zaměstnávání handicapovaných osob je v zájmu celé společnosti a má i integrační rozměr. Hlavním cílem této diplomové práce je komplexně zhodnotit právní úpravu zaměstnávání osob se zdravotním postižením na území České republiky, reflektovat nedávné novelizace příslušných právních předpisů a současně verifikovat premisu, že tato úprava je dostačující a v praxi funkční. Práce se skládá ze čtyř částí. První část se zaměřuje na definici základních pojmů a uvádí, v čem se některé podobné termíny shodují či odlišují. Zvláštní pozornost je přitom věnována vymezení pojmu "osoba se zdravotním postižením" ve všech jeho významných podobách. Druhá část pojednává o mezinárodní a evropské úpravě, kterou je Česká republika vázána a s níž musí být vnitrostátní předpisy v souladu. Kapitola se soustředí na široké spektrum právních dokumentů, jež udávají směr české úpravě a přiznávají zdravotně postiženým osobám určitá práva. Třetí část se poté věnuje zaměstnávání a právům OZP v právním řádu České...
|
|
Rovné zacházení a diskriminace v pracovněprávních vztazích
Aldorf, Lukáš ; Pichrt, Jan (oponent) ; Štefko, Martin (oponent)
rigorózní práce Rovné zacházení a diskriminace v pracovněprávních vztazích Cílem této práce je zjistit, jak efektivní je právní úprava rovného zacházení a zákazu diskriminace v pracovněprávních vztazích, a to na úrovni mezinárodního, unijního i českého vnitrostátního práva. V případě potřeby pak na základě tohoto zjištění navrhnout efektivní a spravedlivé změny právních předpisů či přijetí mimoprávních opatření. Tomu odpovídá i členění této práce. V první kapitole definuji pojmy užívané v oblasti zákazu diskriminace. V kapitole druhé uvádím pro mne nejpřesvědčivější koncepci morálního ospravedlnění zákazu diskriminace v jakémkoli normativním systému. Kapitola třetí popisuje, analyzuje a částečně i kritizuje platnou právní úpravu na výše uvedených třech úrovních práva (mezinárodní, unijní, české). Ve čtvrté kapitole uvádím metody, jejichž prostřednictvím lze odhadnout rozsah diskriminace na určitém území. Pátá část vyjmenovává typické příčiny či motivaci diskriminačního jednání, jimiž jsou zejména předsudky či konformita. V závěrečné části navrhuji určité změny stížnostního mechanismu a přijetí tzv. přiměřených adaptací a lehkých kvót. Nakonec zdůrazňuji význam vzdělávání všech osob k úctě k lidským právům a k rovnosti.
|
|
Rovné zacházení a diskriminace v pracovněprávních vztazích
Aldorf, Lukáš ; Vysokajová, Margerita (vedoucí práce) ; Štangová, Věra (oponent)
Název práce: Rovné zacházení a diskriminace v pracovněprávních vztazích Shrnutí: Cílem této práce bylo zjistit úroveň efektivity právní úpravy rovného zacházení a zákazu diskriminace v pracovněprávních vztazích, a to na úrovni mezinárodního, unijního i českého vnitrostátního práva. V případě potřeby pak na základě tohoto zjištění navrhnout efektivní a spravedlivé změny právních předpisů či přijetí mimoprávních opatření. Tomu odpovídá i členění této práce. V první kapitole definuji pojmy užívané v oblasti zákazu diskriminace. V kapitole druhé uvádím pro mne nejpřesvědčivější koncepci morálního ospravedlnění zákazu diskriminace v jakémkoli normativním systému. Tato kapitola byla zařazena do této práce proto, že výslovné rozvedení takové koncepce je nutným východiskem pro formulaci hodnotově spravedlivého řešení diskriminace. Kapitola třetí popisuje, analyzuje a částečně i kritizuje platnou právní úpravu na výše uvedených třech úrovních práva (mezinárodní, unijní, české). Ve čtvrté kapitole uvádím metody, jejichž prostřednictvím lze odhadnout rozsah diskriminace na určitém území. Docházím k závěru, že rozsah diskriminace v ČR je značný, zejména pokud jde o diskriminaci starších osob (nad 50 či 55 let), příslušníků etnických či národnostních menšin (Romové, ale i třeba Vietnamci aj.) a mladých žen či žen...
|