|
Ověření autenticity pozůstatků léčivých přípravků z 18. století s obsahem jalovce nebo lékořice
Lener, Tomáš ; Nesměrák, Karel (vedoucí práce) ; Kubíčková, Anna (oponent)
Metodou HPLC-MS byly analyzovány tři historické zbytky farmak z18. století sobsahem jalovce (Rob juniperi, Lignum juniperi) nebolékořice(Pulvis radicis liquiritiae) apomocíchemotaxonomickéhopřístupubylaověřována jejich autenticita. Zdrojem chemotaxonomických markerů byl novodobý referenční materiál, ze kterého byla provedena i replikace vzorku Rob juniperi podle dvou dobových receptur. HPLC-MS metoda poskytla dobré výsledky, ale ukázala senedostatečnouproanalýzuvzorkuLignumjuniperi,aprotobyljalovcovýmateriálanalyzovánimetodouGC-MS,která už dostatečný důkaz o autenticitě obou jalovcových vzorků poskytla. Metodou HPLC-MS byl v jalovcovém materiálu poprvé identifikován viridiflorin heptosid, pro který byla, podobně jako pro pět markerů lékořice, naměřena ESI fragmentačníspektraabylnavrhnutjejichmožnýfragmentačnímechanismus.Nazákladězískanýchvýsledkůlzepotvrdit přípravuhistorických vzorků zuvedených rostlin. Klíčová slova: HPLC-MS, GC-MS, chemotaxonomie, jalovec, lékořice, tandemová hmotnostní spektrometrie, viridiflorin
|
|
Diafragmový výboj v roztocích organických barviv
Pajurková, Jana ; Možíšková, Petra (oponent) ; Kozáková, Zdenka (vedoucí práce)
Tato diplomová práce byla zaměřena na rozklad barviv Saturnové červeni L4B (Direct Red 79) a Saturnové modři LB (Direct Blue 106) stejnosměrným diafragmovým výbojem (DC-DD). Výkon dodávaný do systému byl mezi 160 a 180 W. V průběhu stejnosměrného diafragmového výboje se mění vodivost a pH v jednotlivých elektrodových prostorech, proto byl prozkoumán vliv změny pH a vodivosti na samotné roztoky barviv. Všechny vzorky byly proměřeny UV-VIS spektrometrem v rozmezí vlnových délek 300-800 nm. Významná závislost vodivosti nebyla zaznamenána, zatímco pH výrazně ovlivňuje absorpční křivky barviv. Časová spektra ukázala, že Saturnová červeň L4B (Direct Red 79) podléhá výrazným změnám. Dalším bodem bylo srovnání účinnosti rozkladu barviv stejnosměrným diafragmovým výbojem s audiofrekvenčním diafragmovým výbojem a elektrolýzou. Rozklad barviv audiofrekvenčním výbojem (AF-DD) nenastal při nastavených podmínkách (napětí 80–120 V, proud 2,2 A, frekvence 2 kHz). V případě stejnosměrného diafragmového výboje hraje důležitou roli elektrolýza. Elektrolýza má na rozklad barviv vliv až 15 %. Byl prozkoumán také čerpací efekt u stejnosměrného diafragmového výboje. Byť jsou jednotlivé elektrodové prostory propojeny pouze malou štěrbinou v nevodivé přepážce (štěrbina má průměr 0,3 mm), roztoky z anodového a katodového prostoru se z 10 % ovlivňují. V neposlední řadě byly také popsány degradační produkty Saturnové červeni L4B obou elektrodových prostorů, vznikajících při stejnosměrném diafragmovém výboji. Rozkladné produkty byly stanoveny pomocí vysokoúčinné kapalinové chromatografie (HPLC) spojené s hmotnostním spektrometrem.
|
|
Studium degradace léčiv s využitím pokročilých oxidačních procesů
Bílková, Zuzana ; Čáslavský, Josef (oponent) ; Beklová, Miroslava (oponent) ; Zachariášová,, Milena (oponent) ; Vávrová, Milada (vedoucí práce)
V současnosti je odbornou i laickou veřejností často diskutována problematika výskytu ženských pohlavních hormonů, estrogenů a gestagenů, ve vodních ekosystémech. Tyto látky steroidní struktury představují pro konvenční čistírenské a úpravárenské technologie využívané ve vodárenství často obtížně odstranitelné kontaminanty. V dané souvislosti mohou být vhodnou technikou pokročilé oxidační procesy, které jsou založeny na in situ tvorbě vysoce reaktivních hydroxylových radikálů. Předkládaná dizertační práce se zabývá studiem kinetiky a degradačních meziproduktů fotokatalytického rozkladu sedmi vybraných ženských pohlavních hormonů (estron, -estradiol, estriol, ethinylestradiol, diethylstilbestrol, progesteron a norethindron). Experimenty probíhaly v laboratorním skleněném reaktoru, který byl vybaven energeticky úspornými LED diodami s emisní vlnovou délkou 365 nm a imobilizovaným fotokatalyzátorem ve formě pětivrstvého filmu TiO2 naneseného na skleněném nosiči. Pracováno bylo s modelovými vzorky vody o počáteční koncentraci hormonů 1 mg·l-1 a průběh reakcí byl sledován metodou HPLC-MS. V daném systému vykázaly všechny zájmové látky s výjimkou estriolu velmi výrazný sklon k adsorpci. V případě estriolu byla na základě Langmuir-Hinshelwoodova modelu určena hodnota formální rychlostní konstanty fotokatalytického rozkladu pro dvě různé počáteční koncentrace, 0,5527 hod-1 (1 mg·l-1) a 0,1929 hod-1 (5 mg·l-1); porovnáním těchto hodnot bylo zjištěno, že se zvyšující se koncentrací degradované látky probíhá rozklad pomaleji (při 5násobném zvětšení počáteční koncentrace poklesla hodnota formální rychlostní konstanty téměř na třetinu). Dále bylo zaznamenáno devět degradačních meziproduktů fotokatalytického rozkladu estriolu a na základě hmotnostních spekter navržena jejich struktura. Ve druhém tematickém okruhu práce byla pozornost věnována vývoji SPE-HPLC-MS metody pro stanovení ženských pohlavních hormonů v reálných vzorcích vody, zejména pak optimalizaci extrakčního kroku. Výsledný proces zpracování vzorků zahrnoval kromě extrakce na kolonkách Supel™ Select HLB s 200 mg sorbentu i odstranění mechanických nečistot, extrakci hormonů z pevného podílu zachyceného na filtračním materiálu, okyselení vzorku a přečištění extraktu na florisilových kolonkách Supelclean™ ENVI-Florisil®. Optimalizovaná metoda byla použita pro stanovení koncentrace ženských pohlavních hormonů ve dvou brněnských řekách, Svitavě a Svratce. Ve většině případů byla koncentrace pod mezí detekce, případně pod mezí stanovitelnosti.
|
|
Stabilita vybraných mykotoxinů v pivu
Štáblová, Taťána ; Benešová, Karolína (oponent) ; Běláková, Sylvie (vedoucí práce)
Mykotoxiny jsou toxické sekundární metabolity plísní, které napadají obiloviny jako např. ječmen, ze kterého se mykotoxiny následně dostávají do piva. Předložená práce se zaměřuje na mykotoxiny – ochratoxin A, deoxynivalenol a zearalenon, které se v pivě mohou vyskytovat. První část této diplomové práce se skládá z literární rešerše, která popisuje mykotoxiny všeobecně, poukazuje na jejich výskyt, prevenci jejich vzniku a podává informace o jejich fyzikálně chemických vlastnostech a toxicitě. Dále rešerše zahrnuje základ technologie výroby sladu a piva, výskyt mykotoxinů v pivovarských surovinách a pivu, a popisuje změny koncentrace mykotoxinů napříč výrobou sladu a piva. Další část se zaobírá možnostmi stanovení mykotoxinů v ječmeni, sladu a pivě, srovnává jednotlivé metody jejich stanovení a poukazuje na mnohá úskalí některých analýz. Experimentální část práce se věnuje stanovení ochratoxinu A, deoxynivalenolu a zearalenonu v různých druzích piva pomocí UPLC-FLR, HPLC-MS a ELISA. Instrumentální techniky jsou zvalidovány a získané výsledky jsou porovnány s výsledky z literatury. Cílem diplomové práce je posoudit stabilitu ochratoxinu A a deoxynivalenolu v pivě v závislosti na čase. Získané výsledky ukazují, že ke změnám koncentrace ochratoxinu A v čase dochází, nicméně tyto změny nemají žádný trend. Celkově došlo ke snížení koncentrace u 47 % vzorků a ke zvýšení u 28 % z nich. U zbylých vzorků se koncentrace neměnila. Koncentrace deoxynivalenolu se v čase nemění. Jedním z dalších cílů diplomové práce je monitoring vybraných mykotoxinů v pivě. Průměrná koncentrace ochratoxinu A ve vzorcích byla 39 ng/l a deoxynivalenolu 9,9 g/l. Zearalenon se při stanovení kapalinovou chromatografií nevyskytoval v žádném vzorku. Všechny výsledky jsou v souladu s literaturou. Dále se práce věnuje srovnání různých analytických postupů ke stanovení ochratoxinu A, deoxynivalenolu a zearalenonu. Je porovnána screeningová metoda ELISA s UPLC-FLR a HPLC-MS. Stanovení ochratoxinu A metodou ELISA se ukázalo jako časově náročné, nicméně výsledky odpovídaly instrumentální technice. ELISA nadhodnocovala výsledky stanovení obsahu deoxynivalenolu v pivě o 363–697 % a u zearalenonu byly nalezeny falešně pozitivní výsledky.
|
|
Stanovení flavonoidních látek ve vybraných druzích léčivých rostlin používaných v potravinářství
Bačová, Romana
Funkční význam bylinek, koření a dalších rostlin, včetně jejich složek, je v rostlinném a potravinářském výzkumu často vyhledávané téma. Rostlinný materiál obsahuje množství složek, které působí příznivě na lidské zdraví tak, že snižuje rizika chronických degenerativních onemocnění. K pochopení a vysvětlení biologických účinků je nutné umět jednotlivé látky definovat. První část diplomové práce se věnuje vybraným rostlinám (černý bez, kopřiva dvoudomá, měsíček lékařský, ostropestřec mariánský, rakytník řešetlákový, šalvěj lékařská, třapatka nachová a tymián obecný) a popisuje jejich léčivé účinky a použití. Druhá část práce charakterizuje fenolické a flavonoidní látky. Ve třetí, experimentální části, se kvalitativně i kvantitativně stanovovaly flavonoidní látky u vybraných druhů rostlin. Pro identifikaci byla zvolena metoda kombinující kapalinovou chromatografii a hmotnostní spektrometrii - HPLC/MS. Extrakce látek probíhala třepáním a Soxhletovou metodou za použití dvou koncentrací metanolu. Tyto metody byly následně statisticky porovnány.
|
|
Elektrochemická oxidace ibuprofenu
Bolíková, Markéta ; Křížek, Tomáš (vedoucí práce) ; Kozlík, Petr (oponent)
- 3 - Abstrakt Tato diplomová práce se zabývá elektrochemickou oxidací aktivní farmaceutické látky ibuprofenu jako jedné ze součástí studií stability léčivých přípravků. Úkolem je zajistit optimální podmínky pro průběh elektrochemické oxidace, při kterých vzniká největší procento degradačních produktů, porovnat průtokové a statické experimentální uspořádání a jeho vliv na výsledek elektrochemické oxidace a provést identifikaci vzniklých degradačních produktů. Mezi zkoumané podmínky patří pH pufru použitého pro rozpouštění ibuprofenu, potenciál vkládaný na pracovní elektrodu a délka trvání oxidace. K separaci a stanovení degradačních produktů byla použita metoda ultra- vysokoúčinné kapalinové chromatografie ve spojení s hmotnostní detekcí. Jako kolona byla zvolena Acquity UPLC BEH C18 o rozměrech 2,1 × 100 mm; 1,7 µm. Mobilní fázi tvořila vodná složka (10mM mravenčan amonný o pH 3,0) a organická složka (acetonitril). Detekce probíhala pomocí detektoru s fotodiodovým polem při vlnové délce 222 nm a pomocí kvadrupólového hmotnostního detektoru v rozsahu skenu m/z 50-400. Elektrochemická oxidace byla uskutečněna v radiální elektrochemické průtokové cele a podmínky, za kterých vznikalo největší procento degradačních produktů, byly následující: 100mM octan amonný o pH 3,5, napětí vkládané na pracovní elektrodu...
|
|
Analýza historického farmaceutického přípravku s obsahem čekanky z 18. století
Lener, Tomáš ; Nesměrák, Karel (vedoucí práce) ; Kubíčková, Anna (oponent)
Pomocí HPLC s UV/VIS a tandemovou hmotnostní detekcí byla provedena kvalitativní analýza historického farmaceutického přípravku - čekankového extraktu - z 18. století, jehož autenticita byla ověřována. Jako zdroj vybraných chemotaxonomických markerů čekanky a ukazatel úspěšnosti extrakce různými rozpouštědly sloužil novodobý sušený čekankový kořen. Jestli je historický vzorek skutečně extraktem, bylo dokázáno zkouškou rozpustnosti ve vodě. Bylo provedeno VIS spektrometrické stanovení inulinu, jehož obsah byl stanoven v novodobém vzorku na 52,4 % a v historickém extraktu na 7,45 %. Z naměřených UV/VIS spekter vybraných standardů a literatury byla zvolena vlnová délka detekce 254 a 320 nm. Pomocí tandemové hmotnostní spektrometrie se podařilo dokázat autenticitu historického extraktu čekanky, a navíc určit nový chemotaxonomický marker čekanky - arteinkulton. Klíčová slova: HPLC-MS, HPLC-UV/VIS, UV/VIS spektrometrie, čekanka, historický extrakt, čekankový kořen, arteinkulton
|
|
Posttranslační modifikace proteinů - jejich analýza a fyziologické aspekty
Mikulíková, Kateřina ; Mikšík, Ivan (vedoucí práce) ; Bílková, Zuzana (oponent) ; Glatz, Zdeněk (oponent)
D i sertační práce se zabývá využitím chromatografických a elektroforetických metod (HPLC, HPLC-MS, CE, CE-MS) pro analýzu posttranslačníc h modifikací proteinů, zejména kolagenu jako zástupce proteinů pojivových bílkovin a jejich následnou identifikaci pomocí kapalinové chromatografie ve spojení s hmotnostní detekcí. První část v teorii je věnována proteinům (albuminu a kolagenu), jejich rozdělení , klasifikaci a metabolickým přeměnám v lidském organizmu. Velká pozornost je zaměřena na kolagen, jeho strukturu a jednotlivé kolagenní typy. Druhá část se zabývá problematikou neenzymatických glykací a jejich vliv na organizmus a blíže seznamuje s produkty posttranslačních modifikací pokročilé glykace. Třetí část shrnuje jednotlivé separační postupy a analýzu posttranslačně modifikovaných proteinů. Experimentální část přibližuje používané chemikálie, využívan~ instrumentaci, materiál a metody použité pro tyto studie. Jsou zde popsány také používané postupy pro přípravu jednotlivých vzorků . Ve výsledcí ch a diskuzi jsou shrnuty veškeré získané výsledky a poznatky. Tato kapitola je rozdělena do dvou částí . První část je věnována problematice pokusů in vivo. Druhá je zaměřena na problematiku pokusů in vitro. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Stanovení niacinu a jeho metabolitů metodou HPLC-MS
Pultarová, Kamila ; Čabala, Radomír (vedoucí práce) ; Staňková, Barbora (oponent)
1 Abstrakt Kyselina nikotinová je hypolipidemikum s příznivými účinky na plazmatické lipoproteiny. Léková forma se prodlouženým uvolňováním vede k pyrimidinovým metabolitům, které představují zvýšené riziko hepatotoxicity, proto je nutné jejich monitorování. Úkolem předkládané práce bylo vyvinout metodu HPLC-MS pro stanovení kyseliny nikotinové (NA), nikotinamidu (NAM), kyseliny nikotinurové (NUA), 1-methyl- nikotiamidu (MNA), nikotinamid-N-oxidu (NNO), 1-methyl-2-pyridon-5-karboxamidu (2-Pyr) a 1-methyl-4-pyridon-5-karboxamidu (4-Pyr) v krevní plazmě, která by byla dobře využitelná pro monitorování hypolipidemické léčby niacinem. Byly srovnány kalibrační závislosti jednotlivých metabolitů na kolonách Hypercarb (grafitový uhlík) a Hypersil Silica (silikagel). Na obou kolonách byla zjištěna lineární kalibrační závislost každého analytu kromě MNA v koncentračním rozsahu 10- 2000 ng/ml pro čisté látky; kalibrace v lidské krevní plazmě na koloně Hypersil Silica byla lineární v rozsahu 20-4000 ng/ml pro všechny analyty. Korelační koeficient se pohyboval v rozmezí 0,9400-0,9997. Délka analýzy byla 15 minut na koloně Hypercarb a 27 minut na koloně Hypersil Silica. Biologické vzorky byly extrahovány na pevné fázi se sulfonylovou skupinou. Reprodukovatelnost pro biologické vzorky se pohybovala od 0,06% do 19,97...
|
|
Příprava a charakterizace kationických liposomů nesoucích nové imunoadjuvans.
Houšť, Jiří ; Nesměrák, Karel (vedoucí práce) ; Kozlík, Petr (oponent)
Cílem této diplomové práce bylo připravit, charakterizovat a stanovit enkapsulační efektivitu kationických liposomů složených z dimethyldioktadecylamonium bromidu (DDAB) a cholesterolu nesoucích nové léčivo MT05 s imunoadjuvantním účinkem. Byl sledován vliv teploty ultrazvukové lázně a objemu liposomální suspenze na výsledné hodnoty průměrné velikosti liposomů a polydisperzního indexu. Jako nejefektivnější se jevila příprava liposomů pomocí ultrazvukové lázně při 60 řC. Objem liposomů podstupující sonikaci neměl na výsledné hodnoty průměrné velikosti liposomů a polydisperzního indexu vliv, čas sonikace byl šest hodin a mohl by být zkrácen použitím ultrazvukové lázně o vyšším výkonu. Stanovení enkapsulační efektivity metodou HPLC-MS/MS probíhalo ve třech samostatných experimentech. V prvním experimentu byla enkapsulační efektivita kationických liposomů 30,1 ± 8,5 %, ve druhém 43 ± 25 % a ve třetím 32 ± 25 %. Stanovení množství DDAB probíhalo pouze u liposomů připravených při třetím experimentu. Množství DDAB v prvním replikátu očištěných liposomů činilo 78,9 ± 3,7 %, ve druhém 65,4 ± 1,8 % a ve třetím 53,8 ± 1,4 %. Skutečný molární poměr látek MT05 a DDAB u liposomů připravených při třetím experimentu činil u prvního replikátu 1,0:15,8, u druhého 1,0:16,7 a u třetího 1,0:20,5. Klíčová slova:...
|