|
Polští pracovníci v ČSSR: nevítaná družba: Specifika dočasné zahraniční pracovní migrace v socialistickém systému
Klípa, Ondřej ; Kučera, Jaroslav (vedoucí práce) ; Uherek, Zdeněk (oponent) ; Zahradníček, Tomáš (oponent)
Disertační práce Název Polští pracovníci v ČSSR: nevítaná družba Specifika dočasné zahraniční pracovní migrace v socialistickém systému Autor Ondřej Klípa Shrnutí Tématem disertační práce jsou polští pracovníci v Československu, kteří byli zaměstnání na bázi mezivládních dohod. Většinu z nich tvořily ženy. Proces zaměstnávání těchto pracovníků se vyznačoval dvěma specifiky. Prvním je vysoký stupeň regulace ze strany orgánů obou států. Druhým je intenzivní snaha o kontrolu pracovníků, zejména s cílem zamezit jejich kontaktu s místním obyvatelstvem, a kontrola veřejného diskurzu o této pracovní migraci. Hlavní tezí této práce je, že obě specifika vyplývají ze základních charakteristik socialistických systémů, kterými jsou "ekonomika nedostatku" a totalitarismus. V identifikaci těchto charakteristik vycházím z prací Jánose Kornaie. Totalitarismus však pojímám jen jako soubor praktik, které se projevují v různých situacích s různou intenzitou. V práci dokazuji příčinné souvislosti mezi těmito systémovými charakteristikami (nezávislé proměnné) a regulací a kontrolou (závislé proměnné). Vybraný případ proto studuji jako samostatný model dočasné zahraniční pracovní migrace v socialistickém systému. Případ je zasazen také do širšího kontextu blízkých typů pracovních migrací v ČSSR, v ostatních socialistických zemí...
|
|
Human Corruption and Dystopian Motifs in Anthony Burgess' A Clockwork Orange and George Orwell's 1984
Braňka, Štěpán ; Chalupský, Petr (vedoucí práce) ; Ženíšek, Jakub (oponent)
Tato bakalářská práce je zaměřena na stručnou analýzu románů 1984 a Mechanický Pomeranč. Analyzuje jejich rozdíly, dále co mají společného a způsoby, jakými George Orwell a Anthony Burgess používají dystopické motivy v jejich románech. Teoretická část se zabývá inspiracemi pro oba romány a odkazy ke skutečnému světu a totalitním režimům 20. století. Praktická část analyzuje dystopické světy v románech, jejich vlády, hlavní hrdiny a jazyk. Zkoumá romány s ohledem na téma popsaná v teoretické části. Klíčová Slova: dystopie, totalitarianismus, 1984, Mechanický Pomeranč
|
|
Jazyk a totalitarismus
Váňa, Tomáš ; Mlejnek, Josef (vedoucí práce) ; Kučera, Jan (oponent)
Rigorózní práce Jazyk a totalitarismus se zabývá vztahem mezi těmito dvěma fenomény. Na základě myšlení autorů zabývajících se totalitarismem formuluje svou vlastní definici totalitarismu. Představuje teorii komunikace Karla Wolfganga Deutsche a na jejím základě poukazuje na úzký vztah mezi komunikací a politickými systémy, konkrétně mezi jazykem a totalitarismem. Jazyk je nahlížen především na pozadí myšlení Ferdinanda de Saussure a Ludwiga Wittgensteina. Totalitní jazyk je vysvětlen zejména užitím Orwellova jazyka newspeak z 1984. Praktická analýza vybraného vzorku Rudého práva z období komunistického režimu v Československu v letech 1948-1989 ukazuje jeho projevy v reálné aplikaci. V závěru práce je jako příklad totalitních tendencí v liberálních demokraciích představen fenomén politické korektnosti.
|
|
Jazyk a totalitarismus
Váňa, Tomáš ; Mlejnek, Josef (vedoucí práce) ; Kučera, Rudolf (oponent)
Diplomová práce Jazyk a totalitarismus se zabývá vztahem mezi těmito dvěma fenomény. Na základě myšlení autorů zabývajících se totalitarismem formuluje svou vlastní definici totalitarismu. Představuje teorii komunikace Karla Wolfganga Deutsche a na jejím základě poukazuje na úzký vztah mezi komunikací a politickými systémy, konkrétně mezi jazykem a totalitarismem. Jazyk je nahlížen především na pozadí myšlení Ferdinanda de Saussure a Ludwiga Wittgensteina. Totalitní jazyk je vysvětlen zejména užitím Orwellova jazyka newspeak z 1984. Praktická analýza vybraného vzorku Rudého práva z období komunistického režimu v Československu v letech 1948-1989 ukazuje jeho projevy v reálné aplikaci. V závěru práce je jako příklad totalitních tendencí v liberálních demokraciích představen fenomén politické korektnosti.
|
|
Kardinál Josef Beran
Pěstová, Pavla ; Opatrný, Aleš (vedoucí práce) ; Eliáš, Vojtěch (oponent)
Kardinál Josef Beran S.M.Bernadetta Pavla Pěstová, OSU Diplomová práce se zabývá odkazem i dílem Josefa kardinála Berana, a to zejména z hlediska jeho pastoračního působení jako pedagoga, diecézního biskupa a kardinála žijícího v nuceném exilu. Diplomová práce se skládá z pěti kapitol. První kapitola hierarchicky popisuje Beranův život a klade důraz na jeho kněžské působení. Druhá kapitola se zabývá jeho pedagogickým působením. Dále se tato kapitola věnuje vybraným publikacím, které během svého života kardinál Beran napsal. Zásadní částí této diplomové práce je třetí kapitola, zabývající se činností arcibiskupa v letech 1945 - 1949. Závěrečné kapitoly se věnují působení Josefa Berana v internaci a římském exilu. Kardinál Josef Beran patří mezi významné osobnosti 20. století. Jeho odkaz zůstává živý i v dnešní době. Klíčová slova pastorace, učitel, katolická církev, totalita, exil, arcibiskup, kardinál
|
|
Industrializace Sovětského svazu ve 30. letech 20. století
Šafránek, Patrik ; Fabianková, Klára (vedoucí práce) ; Chalupecký, Petr (oponent)
Práce se zabývá industrializací Sovětského svazu ve 30. letech 20. století a snaží se zhodnotit její ekonomické a sociální výsledky. Důraz je kladen především na první pětiletý plán, který probíhal v letech 1929 -- 1932. Teoretická část práce se věnuje centrálně plánované ekonomice a teorii totalitarismu. Zde jsem dospěl k závěru, že direktivní hospodářství je nevhodné jako dlouhodobá forma organizace výroby společnosti. Hlavní hypotézou práce je, že rozsáhlé investice do těžkého průmyslu způsobily kvantitativní nárůst národohospodářských ukazatelů, což bylo doprovázeno snížením životní úrovně většiny obyvatel Sovětského svazu. Tuto hypotézu se podařilo částečně prokázat jako pravdivou i přesto, že průměrná spotřeba na obyvatele v průběhu sledovaného období rostla. Mezi základní faktory poklesu životního standardu patřilo omezení osobní svobody související s vytvořením totalitního režimu, zavedení systému vnitřních pasů a nucená kolektivizace sovětského zemědělství.
|
|
Pravicový extremismus v kontextu demokracie
ŠLEMENDOVÁ, Barbora
Práce se zabývá pravicovým extremismem v kontextu demokracie. V první části je charakterizována demokracie, její vývoj a základní hodnoty. Následující část popisuje extremismus a jeho základní typologii, dále historické kořeny pravicového extremismu a jeho strategii. Poslední část se zabývá bojem demokracie proti extremismu. V této části jsou předložena možná protiextremistická opatření, včetně kritické reflexe principů pravicového extremismu. Dále je představen koncept tzv. militantní demokracie, analýza jeho aplikování v České republice a jeho kritická reflexe.
|
|
Topic of the conference
Kostlán, Antonín
The issue of scientists in exile has been of interest primarily due to the large wave of emigration which ensued in Europe in the face of the Nazi regime. However, other waves of emigration and exile in 20th century Europe, such as those evoked by European and non-European authoritarian regimes and dictatorships or other malignant political developments, have so far escaped more detailed attention. Anotace v AJ (min. 64 znaků): The issue of scientists in exile has been of interest primarily due to the large wave of emigration which ensued in Europe in the face of the Nazi regime. However, other waves of emigration and exile in 20th century Europe, such as those evoked by European and non-European authoritarian regimes and dictatorships or other malignant political developments, have so far escaped more detailed attention.
|
|
Czech scholars in exile, 1948-1989
Kostlán, Antonín
Czechoslovakia in the years 1948-1989, represented one of the countries of the Soviet power bloc where the development of research was in many ways supported by the country's government, but at the same time subjected to various restrictions and strong political pressure. The paper focuses on the main characteristic features of the emigration of scientists and intellectuals in the period of the communist regime and presents the results of an analysis of departure of the workers of the Czechoslovak Academy of Sciences to exile. It tries to estimate the overall extent of this emigration, deliberates about the further careers of exile scholars and introduces an attempt of exile typology.
|
| |