|
Typologie a vývoj obecních uspořádání v Evropě
Lukášová, Jana ; Jüptner, Petr (vedoucí práce) ; Masopustová, Ilona (oponent)
Tato práce se zabývá typologiemi a vývojem obecních uspořádání v Evropě. Teoretickým základem práce jsou významné typologie jednotlivých autorů zabývající se obecními pořádky různých zemí. Tyto typologie zkoumají především evropské země a hledají podobnosti napříč komunálními systémy jednotlivých zemí na základě stanovených kritérií a prostřednictvím vztahů mezi centrální a lokální úrovní či prostřednictvím vztahů mezi institucemi místních samospráv navzájem. Deset vybraných evropských zemí, použitých v rámci typologií, tvoří empirickou část práce. Země jsou zkoumány na základě kritéria vývoje municipálních struktur, a to především z hlediska slučování municipalit a na základě kritéria exekutivních modelů, a to především z hlediska přímých voleb starostů. U jednotlivých zemí je zkoumán vývoj a současný stav těchto kritérií, na základě nichž jsou stanoveny cíle této práce. Jedná se o zjišťování aktuálnosti typologií a jejich porovnání od doby jejich vzniku se současným stavem obecních pořádků jednotlivých zemí. Dalším cílem práce je poukázání na trendy v oblasti lokální politiky a naznačení možných budoucích vývojových trendů, co se týče obecních uspořádání v Evropě.
|
|
Přímá volba starostů ve zkušenosti evropských zemí
Švadlenková, Michaela ; Jüptner, Petr (vedoucí práce) ; Švec, Kamil (oponent)
Diplomová práce "Přímá volba starostů ve zkušenosti Evropských zemí" pojednává o přímé volbě starostů, kterou v dnešní době užívá více než polovina evropských zemí. Zaměřuje se na přímou volbu starostů jako trend a na dopady přímé volby starostů. Snaží se zjistit, zda přímá volba starostů vede ke zvýšení volební účasti v lokálních volbách, zda po zavedení přímé volby starostů dochází k rozděleným většinám a jestli tyto způsobují problémy s funkčností lokálních systémů a zda je přímá volba starostů trendem, který má předpoklad se dále šířit. První teoretická část práce se věnuje fenoménu přímé volby starostů, teoriím leadershipu na lokální úrovni, typologizaci lokálních systémů a přináší teoretický základ pro analýzu volební účasti a rozdělených většin. Druhá část obsahuje přehled evropských zemí podle toho, zda jsou v nich starostové voleni přímo či nepřímo, a případové studie vybraných zemí. V případech Anglie, Norska, Chorvatska, Polska, Itálie, Rakouska a Německa je analyzována volební účast, četnost výskytu rozdělených většin a funkčnost lokálních systémů za rozdělených většin. Analýza se zakládá na vlastních primárních datech, existujících výzkumech a na akademické literatuře. V závěru práce jsou za zohlednění specifik jednotlivých případů porovnána data mezi případy s cílem verifikace hypotéz...
|
|
Diskuse o zavedení přímé volby starostů v ČR
Fořtová, Šárka ; Jüptner, Petr (vedoucí práce) ; Švec, Kamil (oponent)
Diplomová práce se zabývá analýzou diskuse týkající se zavedení přímé volby starostů v České republice. Východiskem práce je komparace vývoje a průběhu diskusí předcházejících zakotvení přímé volby starostů v pěti evropských zemích - Spojené království Velké Británie a Severního Irska, Spolková republika Německo, Itálie, Chorvatsko a Belgie-Valonsko, se zaměřením především na ústřední motivy vedoucí k iniciaci diskuse, hlavní argumenty v ní obsažené, klíčové aktéry diskuse a úrovně, na kterých je diskuse vedena. Hlavní část práce je věnována analýze diskuse o případném zavedení přímé volby starostů v České republice. Důraz je kladen na identifikaci jednotlivých platforem české politické scény, které do diskuse zasahují. Práce je soustředěna na postoj klíčových politických stran, zájmových skupin a starostů k otázce přímé volby. Zásadní postavení zaujímá Ministerstvo vnitra České republiky, které zastává roli hlavního moderátora probíhající diskuse. Cílem práce je zodpovězení těchto otázek: Na jakých platformách je diskuse o případném zavedení přímé volby starostů v České republice vedena? Jaké jsou veřejně deklarované a skutečné postoje jednotlivých aktérů k otázce přímé volby starostů? Práce usiluje o zhodnocení konkrétních postojů jednotlivých politických aktérů, které určují směr průběhu samotné...
|
|
Komunální politika malých obcí a její neformální aspekty
Bernard, Josef ; Buriánek, Jiří (vedoucí práce) ; Sedláček, Ota (oponent) ; Ryšavý, Dan (oponent)
Mgr. Josef Bernard Dizertační práce Komunální politika malých obcí a její neformální aspekty Abstrakt Tématem této práce je analýza politických procesů v samosprávě malých obcí v České republice. Přitom se soustředím zejména na to, jak činnost samosprávy ovlivňuje různé aspekty života v obci. Zjišťuji, jaké cíle si samosprávy stanovují, jakým způsobem o nich vyjednávají a jakou roli v jejich dosahování hrají jednotliví členové samosprávy. Práce je založena na třech teoretických směrech uvažování - na teoriích lokálních komunit a jejich rozvoje, na teorii sociálního kapitálu a na teoriích lokálního politického leadershipu. V práci je využito několik typů empirických dat, od kvalitativních rozhovorů a nestandardizovaného pozorování politického dění ve vybraných obcích přes dotazníková data až po cenzová data a další dostupná sekundární data o jednotlivých sídlech v České republice. Výsledky provedených analýz ukazují, že samosprávy malých obcí lze považovat za zvláštní typ komunitního interakčního pole, jehož existence má dosti silný vliv na dění v obci, včetně participace obyvatel a sociálního kapitálu obce. Činnost samosprávy je podstatně ovlivňována tím, jak ke své roli přistupuje starosta jakožto dominantní aktér instituce samosprávy.
|
|
Komunální politika ve Velké Praze. Obecní volby, politické strany a zvolené orgány v letech 1923 - 1938
Švec, Michal ; Jüptner, Petr (vedoucí práce) ; Švec, Kamil (oponent)
v českém jazyce Cílem práce je vysvětlit institucionální nastavení politického systému Velké Prahy (polity) - zejména volební systém a soustavu orgánů - a následně v tomto vytyčeném prostoru zachytit reálnou spolupráci a střetávání politických stran (politics). Práce se ve své první kapitole zabývá vymezením, případně zhodnocením zdrojů, z nichž vychází. Kapitola druhá stručně zachycuje vývoj veřejné správy v Praze a vytvoření Velké Prahy v roce 1922. Ve třetí kapitole jsou vymezeny orgány, ve kterých se pražské komunální dění zpravidla odehrávalo, a jejich kompetence. V kapitole čtvrté je vysvětleno fungování volebního systému, který byl důležitým determinantem podoby stranického systému. Volební systém se silně proporčními účinky umožňoval reprezentaci množství stran (vzniklých zejména z tehdejšího štěpení ve společnosti. Nejsilnější politické strany působící v ústředním zastupitelstvu jsou stručně představeny, včetně jejich nejvýznačnějších protagonistů na pražské radnici. V obsáhlé šesté kapitole jsou výsledky komunálních voleb z let 1923-1938 porovnávány v čase a prostoru města. Zjištěné teritoriální rozdíly podpory elektorátu pomocí území volební podpory jsou kartograficky vyznačena a zařazena jako přílohy k práci. Práce se zaměřila na volební koalice stran, prováděné pomocí sdružování...
|
|
Reprezentace žen v české komunální politice
Vaverová, Simona ; Vargovčíková, Jana (vedoucí práce) ; Kos Mottlová, Markéta (oponent)
(česky) Bakalářská práce se bude zabývat otázkou politické reprezentace žen na české komunální úrovni. Podle statistických údajů je na tomto stupni zastoupeno více žen než například v Parlamentu ČR. Základní otázkou této práce tedy bude, o jaké ženy, které se podílí na tvorbě politiky na nejnižší úrovni, se ve skutečnosti jedná. Na základě kvalitativního výzkumu bude možné zjistit nejen jejich výchozí pozici při vstupu do úřadu, ale také jejich další ambice či překážky pro postup do vyšších úrovní. Pomocí srovnávací analýzy několika odlišných obcí pak bude možné dosáhnout vyšší míry zobecnotelnosti výsledků práce a zároveň zjistit, zda v odlišných typech obcí zastoupení žen určují stejné nebo odlišné faktory.
|
| |
|
Proměna exekutivních koalic na Magistrátu Hlavního města Prahy ve volebním období 2010-2014
Horký, Miroslav ; Švec, Kamil (vedoucí práce) ; Říchová, Blanka (oponent)
(abstrakt) Cílem předkládané diplomové práce Proměna exekutivních koalic na Magistrátu Hlavního města Prahy ve volebním období 2010 - 2014 je co nejdetailnější analýza vlivů, které se projevují v procesu ustavování exekutivních koalic a také v jejich stabilitě. Analýza vychází z klasické teorie koalic, diskurzivní analýzy, rozhovorů s přímými účastníky a z oficiálních dokumentů. Jedním z cílů je popsat, do jaké míry jsou teoretická východiska teorie koalic, platná a aplikovatelná na prostředí pražské politiky. Na vznik a stabilitu koalic ve sledovaném volebním období je tak nahlíženo z několika úhlů pohledu, mimo jiné také z hlediska tvorby a prosazování jednotlivých politik, nebo z hlediska významu vlivu politiky celostátní úrovně. Velký důraz je kladen na vyjednávání mezi aktéry, mediální výstupy aktérů a konečně na jejich reálně uskutečněné kroky, které souvisejí s koaliční stabilitou. Účelem práce není vytvoření obecného vysvětlujícího modelu, který by byl aplikovatelný na podobně velký komunální systém, nýbrž poukázání na jedinečnost a specifičnost jak sledovaného období, tak pražského komunálního prostoru.
|
|
Vliv sametové revoluce na veřejný život v Milevsku v letech 1989-1990
Wimmerová, Lucie ; Dvořáková, Vladimíra (vedoucí práce) ; Petřík, Martin (oponent)
Práce popisuje politické události započaté 17. listopadem roku 1989, které vedly po 42 letech k ukončení vlády jedné strany a odstartovaly dlouhotrvající proces demokratizace Československa. Poukazuje na paralely a odlišnosti milevské a celostátní politiky v období od 17. listopadu 1989 do červnových voleb do Federálního shromáždění a České národní rady roku 1990. Popisuje, jak se demokratizační proces započatý sametovou revolucí v Praze promítl do veřejného života na malém městě. Odkrývá odpovědi na otázky, zda došlo k politickým, ekonomickým a společenským změnám v Milevsku z iniciativy občanů města, či byly tyto doporučeny z revolučního centra v Praze? Jak se k těmto změnám stavěli občané Milevska? Požadovali stejně jako v Praze obměnu politiků a pracovníků městských institucí, nebo měli své specifické požadavky odlišné od Prahy?
|
|
Občanské elity na komunální úrovni v ČR (případ komunálních voleb v Ostravě v roce 2014)
Karasová, Leona ; Müller, Karel (vedoucí práce) ; Fleissner, Kamil (oponent)
Cílem této bakalářské práce je analýza komunálních voleb v Ostravě v roce 2014. V teoretické části se práce věnuje pojmu obec, komunálním volbám a typologii koalic. V druhé části práce jsou prezentovány výsledky komunálních voleb v Ostravě během let 1994-2010. Ohniskem bakalářské práce je analýza výsledků komunálních voleb v roce 2014, která je založená na komparaci s dosavadním vývojem. Východisko této analýzy bude sloužit k zodpovězení výzkumné otázky, zda v daných volbách došlo k odklonu voličských preferencí od tradičních a dosavadně nejčastěji volených politických subjektů během komunálních voleb v Ostravě.
|