|
Význam změn správních hranic v procesu formování vnitřních periferií na území Česka od poloviny 19. století
Burda, Tomáš ; Jeleček, Leoš (vedoucí práce) ; Čermák, Zdeněk (oponent) ; Gurňák, Daniel (oponent)
Předmětem disertační práce je hodnocení vztahu mezi změnou správních/administrativních hranic a perifernosti prostoru na území Česka v období od poloviny 19. století do současnosti. Nejprve jsou vytýčeny základní cíle a diskutována východiska výzkumu změn administrativních hranic v Česku v procesu polarizace prostoru a diskutovány obecná východiska a přístupy k problematice hranic a regionů, přičemž se kladl důraz na koncept vnitřních periferií a vnitřního pohraničí. Práce se snaží přispět do diskuse o významu administrativních/správních hranicemi regionů různých měřítek v procesu polarizace prostoru, dále pak identifikovat, analyzovat a zhodnotit oblasti, které měnily svoji správní příslušnost v úrovni mezoregionů (krajů), mikroregionální (okresů) na území Čech a Kraje Vysočina, zhodnotit míru stability hranic správních regionů a stabilitu center těchto regionů a posoudit význam hranic regionů v kontextu problémů rozvoje periferií. Hodnocení změn administrativních hranic a s tím souvisejícího vývoje územní správy a samosprávy klade důraz na období "moderní" správy po roce 1850 až do současné doby, a to v různých měřítkových úrovních a především v měnících se dobových a společenských kontextech. Pozornost se věnuje přelomovým obdobím osmi správních reforem. Jsou sledovány motivace a průběh změn,...
|
|
Význam změn správních hranic v procesu formování vnitřních periferií na území Česka od poloviny 19. století
Burda, Tomáš
Předmětem disertační práce je hodnocení vztahu mezi změnou správních/administrativních hranic a perifernosti prostoru na území Česka v období od poloviny 19. století do současnosti. Nejprve jsou vytýčeny základní cíle a diskutována východiska výzkumu změn administrativních hranic v Česku v procesu polarizace prostoru a diskutovány obecná východiska a přístupy k problematice hranic a regionů, přičemž se kladl důraz na koncept vnitřních periferií a vnitřního pohraničí. Práce se snaží přispět do diskuse o významu administrativních/správních hranicemi regionů různých měřítek v procesu polarizace prostoru, dále pak identifikovat, analyzovat a zhodnotit oblasti, které měnily svoji správní příslušnost v úrovni mezoregionů (krajů), mikroregionální (okresů) na území Čech a Kraje Vysočina, zhodnotit míru stability hranic správních regionů a stabilitu center těchto regionů a posoudit význam hranic regionů v kontextu problémů rozvoje periferií. Hodnocení změn administrativních hranic a s tím souvisejícího vývoje územní správy a samosprávy klade důraz na období "moderní" správy po roce 1850 až do současné doby, a to v různých měřítkových úrovních a především v měnících se dobových a společenských kontextech. Pozornost se věnuje přelomovým obdobím osmi správních reforem. Jsou sledovány motivace a průběh změn,...
|
|
Policejní spolupráce na česko-bavorské hranici v letech 1989-2012
Majerová, Kateřina ; Handl, Vladimír (vedoucí práce) ; Šmidrkal, Václav (oponent)
diplomové práce - Kateřina Majerová Policejní spolupráce na česko-bavorské hranici v letech 1989-2012 Diplomová práce se zabývá policejní spoluprací na česko-bavorské hranici. Policejní sbory určitého státu mají za úkol prosazovat a vymáhat dodržování zákonů na území ohraničeném státní hranicí. Hranice jsou čím dál více propustné, a to i pro kriminální živly, proto je při naplňování tohoto úkolu nezbytná spolupráce s kolegy za hranicemi. Časově je téma práce vymezeno roky 1989 a 2012. Cílem této diplomové práce je ověřit naplňování konceptu Karla Deutsche transakcionalismu na příkladu této konkrétní spolupráce. Za tímto účelem sleduje autorka tři oblasti, na nichž ukazuje naplňování tohoto konceptu - kompatibilita států v oblasti policejní spolupráce, existence společného zájmu a formy interakcí a jejich vývoj. Diplomová práce je rozdělena na čtyři kapitoly. Nejdříve se autorka věnuje konceptu hranice jako místu střetu a kontaktu, který pomáhá analyticky naplnit koncept Deutsche. Dále zaměřuje svou pozornost na institucionální základ policejní spolupráce. Ukazuje jednak způsob fungování a strukturu policejních sborů operujících u česko-bavorské hranice, zároveň si ale všímá vzájemné kompatibility a společného zájmu. Třetí kapitola analyzuje s ohledem na vytyčené cíle první část zkoumaného období...
|
|
Aesthetics of Periphery and Border (To Selected Aspects of Periphery and Border Phenomenon in Slovak Literature of the 20th Century in Central European Context).
Passia, Radoslav ; Chmel, Rudolf (vedoucí práce) ; Barborík, Vladimír (oponent) ; Káša, Peter (oponent)
Radoslav P a s s i a Estetika okraja a hranice (K vybraným aspektom fenoménov okraja a hranice v slovenskej literatúre 20. storočia v stredoeurópskom kontexte) Abstrakt Táto dizertačná práca sa venuje vybraným aspektom fenoménov okraja a hranice v slovenskej literatúre 20. storočia v stredoeurópskom kontexte. V úvodnej časti Hranica autor analyzuje niektoré texty stredoeurópskych autorov, ktoré sú tematicky zasadené do prostredia východných Karpát. Tento multietnický región je jedným z relatívne nezávislých kultúrnych areálov strednej Európy a je charakterizovaný unikátnou kombináciou hraničných izoglos geografického, jazykového a kultúrneho charakteru. Autor považuje za jeden z charakteristických prvkov literárneho zobrazenia východokarpatského hraničného areálu v 20. storočí naratívnu perspektívu cudzinca, vyhnanca alebo prisťahovalca v kombinácii s témami hranice a konfliktu medzi domácim a cudzím. Autor opisuje aj základné ideologické konštanty spojené s literárnym zobrazením tohto areálu. Spisovatelia (najmä českí a poľskí), ktorí nepochádzajú z východokarpatského hraničného areálu využívajú postavy cudzincov predovšetkým na reflexiu vzťahu medzi moderným a tradičným. V prózach autochtónnych autorov sa prostredníctvom postáv cudzincov často zobrazuje sebakolonizačné kultúrne úsilie areálu vo vzťahu k...
|
|
Ďábel strážný: téma identity v mexickém románu na přelomu tisíciletí.
Alon, Andrea ; Vydrová, Hedvika (vedoucí práce) ; Housková, Anna (oponent) ; Riebová, Markéta (oponent)
Předmětem předložené disertační práce je román Ďábel strážný, jehož autorem je mexický spisovatel Xavier Velasco. Jde vůbec o první práci v českém prostředí věnovanou tomuto dílu, které vyšlo v roce 2004. Ďábel strážný je v určitém smyslu reprezentativním mexickým románem počátku jednadvacátého století, který překvapivě a s originalitou kombinuje tradici s novostí. Jedním z výrazných jevů současné mexické literatury je odklon od tématu mexičanství a obecněji od programového pěstování tzv. národní literatury. Velaskův román je však příkladným a zdaleka ne jediným dílem, které ukazuje, že literární rozchod s Mexikem není výlučným ani dominantním rysem současné mexické prózy. Velasco se v Ďáblovi strážném soustřeďuje na téma identity osobní i národní, jež pojímá velmi netradičně, když dává ironické slovo mexické postmoderní-hypermoderní dívce pohybující se v globalizovaném světě. Práce je rozdělena do šesti oddílů. První část "Originalita zakořeněná v tradici" ukazuje, jak Ďábel strážný navazuje na tradici mexického románu a jak ji inovuje. Ve druhé části "Xavier Velasco" je stručně představen autorův život a dílo. Otázce výstavby a kompozičních technik celého románu je věnována třetí část "Román Ďábel strážný", kde též poukazujeme na žánrovou a typologickou pluralitu románu. Těžištěm celé práce je...
|
|
Dějinné, kulturní a symbolické hranice starověkého Izraele
Kůrka, Rostislav ; Čapek, Filip (vedoucí práce) ; Sláma, Petr (oponent)
Tato práce se pokouší prozkoumat chápání hranic starověkého Izraele a jejich rozsah na základě biblického podání. Výchozím bodem je prozkoumání samotného pojmu "hranice" a jeho významu ve Starém zákoně. Práce operuje jak s hranicí geografickou, tak s hranicí kulturní či etnickou na základě archeologických nálezů a materiální kultury. Srovnáním s mimobiblickými nálezy se pokouší odhalit, nakolik jednotlivé texty vymezující Izrael reflektují možnou dějinnou skutečnost. V případě, že se hranice vymezená textem zdá být spíše symbolickou, zabývá se práce možnými důvody takového určení starověkého Izraele a hledá možný vliv politické či náboženské agendy, dějinné situace či mýtu na jednotlivá určení.
|
|
Trojmezí. Motiv města v románu Daniely Hodrové a Michala Ajvaze.
Špádová, Barbora ; Činátlová, Blanka (vedoucí práce) ; Heczková, Libuše (oponent)
Tato práce se zabývá motivem města v trilogii Daniely Hodrové (Trýznivé město) a románu Michala Ajvaze (Druhé město). Zaměřuje se na rozdíly i podobnosti v jeho zpracování. Sleduje topografickou linii konkrétních syžetů, všímá si především role centra, periferie, hranice a stopy v obou prózách. Pracuje s pojmem niterné město - pojednává nejen o "vnitřním místě" v rámci motivu města, ale také o "domu versus domovu". Největší prostor je pak věnován poetice městského mýtu obou autorů.
|
|
Regionální identita obyvatel a rekreantů v pohraničí; případová studie: Bor na Tachovsku.
Sladká, Jana ; Fialová, Dana (vedoucí práce) ; Kopp, Jan (oponent)
Diplomová práce "Regionální identita obyvatel a rekreantů v pohraničí; případová studie: Bor na Tachovsku" má za hlavní cíl posouzení regionální identity obyvatel a rekreantů v příhraniční oblasti Česka - Borska, a dále pak zjištění povědomí sounáležitosti uživatelů území, ve kterém žijí a které využívají k účelu rekreace. Vedle posouzení regionální identity na území Borska je cílem srovnat výsledky výzkumu vybrané oblasti s celkovými výsledky grantového projektu číslo 43/03/1491 a nalézt specifika, a to metodou dotazníkového šetření a řízených rozhovorů, včetně tabelárního a grafického znázornění výsledků šetření. Dalším cílem je posouzení regionální identity regionu na základě propagačních materiálů. Modelové území Boru na Tachovsku je příkladem příhraniční periferie Česka, kde formování regionální identity bylo velmi ovlivněno 2. světovou válkou a následným dosidlováním.
|
|
Regionální identita obyvatel a rekreantů v pohraničí; případová studie: Bor na Tachovsku.
Sladká, Jana ; Fialová, Dana (vedoucí práce) ; Kopp, Jan (oponent)
Diplomová práce "Regionální identita obyvatel a rekreantů v pohraničí; případová studie: Bor na Tachovsku" má za hlavní cíl posouzení regionální identity obyvatel a rekreantů v příhraniční oblasti Česka - v Boru, a dále pak zjištění povědomí sounáležitosti uživatelů území, ve kterém žijí a které využívají k účelu rekreace. Vedle posouzení regionální identity na území Boru je cílem srovnat výsledky výzkumu vybrané oblasti s celkovými výsledky grantového projektu číslo 43/03/1491 a nalézt specifika, a to metodou dotazníkového a terénního šetření a řízených rozhovorů, včetně tabelárního a grafického znázornění výsledků šetření. Dalším cílem je posouzení regionální identity regionu na základě jeho propagace a prezentace. Modelové území Boru na Tachovsku je příkladem příhraniční periferie Česka, kde formování regionální identity bylo velmi ovlivněno 2. světovou válkou a následným dosidlováním. Klíčová slova Identita obyvatel, regionální identita, periferie, příhraničí, Bor (Tachovsko)
|
|
MAPA
Merta, Johana ; Sterec, Pavel (oponent) ; Mikyta, Svätopluk (vedoucí práce)
Prezentuji soubor výtvarných prací vzniklých v období Magisterského studia a jeho přerušení, tedy práci vzniklou v letech 2012-2017. Tématicky jsem zpracovávala kartografické přenosy prostoru do plochy s manipulací měřítek a vizuálních zkratek. Společně s mojí aktivitou představím i práci dalších 5ti výtvarníků, kterým jsem nabídla téma mapy paralelního vesmíru k jejich autorskému zpracování.
|