|
Souvislost mezi vzděláním a duševním onemocněním v české populaci
Kuklová, Marie
Souvislost mezi vzděláním a duševním onemocněním v české populaci Abstrakt Tato diplomová práce si kladla za cíl zjistit souvislost mezi vzděláním a duševními nemocemi v české populaci. Byla použitá data z národně reprezentativní průřezové studie - the CZEch Mental health Study (CZEMS). Duševní nemocí byly hodnoceny pomocí nástroje Mini-mezinárodní neuropsychiatrické interview a rozděleny do čtyř skupin - poruchy nálady, úzkostné poruchy, poruchy spojené s užíváním alkoholu a poruchy spojené s užíváním drog. Informace o nejvyšším ukončeném vzdělání byla získána od respondentů v rámci rozhovoru. Vztah mezi vzděláním a duševními nemocemi byl analyzován pomocí binární logistické regrese a postupně adjustován na sociodemografické a sociální charakteristiky a rizikové faktory životního stylu. Analýza byla provedena na 3 175 respondentech (54 % žen, medián věku 49 let). Nižší vzdělání (základní a střední škola bez maturity) bylo asociováno s vyšším výskytem duševních nemocí, tato asociace přetrvala po zohlednění všech charakteristik. Asociace byla nejsilnější u poruch spojených s užíváním alkoholu, nejslabší u úzkostných poruch a nelišila se dle pohlaví. Vztah mezi vzděláním a poruchami spojenými s užíváním alkoholu a drog byl patrný především u mladších jedinců. Nalezené rozdíly ve výskytu duševních nemocí dle...
|
|
Souvislost mezi vzděláním a duševním onemocněním v české populaci
Kuklová, Marie ; Čermáková, Pavla (vedoucí práce) ; Bankovská Motlová, Lucie (oponent)
Souvislost mezi vzděláním a duševním onemocněním v české populaci Abstrakt Tato diplomová práce si kladla za cíl zjistit souvislost mezi vzděláním a duševními nemocemi v české populaci. Byla použitá data z národně reprezentativní průřezové studie - the CZEch Mental health Study (CZEMS). Duševní nemocí byly hodnoceny pomocí nástroje Mini-mezinárodní neuropsychiatrické interview a rozděleny do čtyř skupin - poruchy nálady, úzkostné poruchy, poruchy spojené s užíváním alkoholu a poruchy spojené s užíváním drog. Informace o nejvyšším ukončeném vzdělání byla získána od respondentů v rámci rozhovoru. Vztah mezi vzděláním a duševními nemocemi byl analyzován pomocí binární logistické regrese a postupně adjustován na sociodemografické a sociální charakteristiky a rizikové faktory životního stylu. Analýza byla provedena na 3 175 respondentech (54 % žen, medián věku 49 let). Nižší vzdělání (základní a střední škola bez maturity) bylo asociováno s vyšším výskytem duševních nemocí, tato asociace přetrvala po zohlednění všech charakteristik. Asociace byla nejsilnější u poruch spojených s užíváním alkoholu, nejslabší u úzkostných poruch a nelišila se dle pohlaví. Vztah mezi vzděláním a poruchami spojenými s užíváním alkoholu a drog byl patrný především u mladších jedinců. Nalezené rozdíly ve výskytu duševních nemocí dle...
|
|
Možnosti fyzioterapie u dětí s dětskou mozkovou obrnou. Podtitul: Se zaměřením na kvadruparetickou formu s těžkým mentálním postižením
Zajícová, Johana ; Kymplová, Jaroslava (vedoucí práce) ; Konopáčová, Eva (oponent)
BAKALÁŘSKÉ PRÁCE Autor: Johana Zajícová Vedoucí práce: MUDr. Jaroslava Kymplová MBA, Ph.D. Název bakalářské práce: Možnosti fyzioterapie u dětí s dětskou mozkovou obrnou Podtitul: Se zaměřením na kvadruparetickou formu s těžkým mentálním postižením Abstrakt bakalářské práce: Tato bakalářská práce (BP) se zabývá problematikou dětské mozkové obrny (DMO) a možnostmi fyzioterapie. Zaměřuje se na děti s DMO v kombinaci s těžkým mentálním postižením. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část, která je napsána formou literární rešerše, shrnuje poznatky o dětské mozkové obrně. Je v ní popsána etiologie a patogeneze, klinický obraz, diagnostika, rehabilitace a možnosti fyzioterapeutických metod. Konec teoretické části obsahuje kapitolu zaměřenou pouze na problematiku a možnosti fyzioterapie u kvadruparetické formy s těžkým mentálním postižením. Praktická část zahrnuje dvě kazuistiky imobilních pacientů s kvadruparetickou formou DMO a těžkým mentálním postižením. Obsahuje vyšetření a popis fyzioterapeutické intervence. Výsledky terapie jsou hodnoceny goniometrickým vyšetřením. V terapii byly využity prvky technik měkkých tkání, pasivní pohyby, prolongované protahování a prvky respirační fyzioterapie. Cílem bakalářské práce je shrnutí možností fyzioterapie u DMO, popis terapie a...
|
|
Postoje veřejnosti k osobám s mentálním postižením
PROKOPCOVÁ, Kateřina
Bakalářská práce se zabývá tématem Postoje veřejnosti k osobám s mentálním postižením. Primárním cílem práce je zjištění, jaké postoje zaujímá veřejnost k osobám s mentálním postižením. Vedle tohoto hlavního cíle odpovídá práce na potvrzení či vyvrácení stanovených hypotéz. Teoretická část bakalářské práce se zabývá definicí a klasifikaci mentálního postižení, jejich příčinami a charakteristikou jednotlivých osob s mentální retardací a zahrnuje postoj a předsudky k postiženým osobám z pohledu historie. Zaměřuji se i na možnosti péče o tyto osoby a jejich volný čas, společenské organizace a občanská sdružení. Ve výzkumné části je oslovena veřejnost různých věkových skupin ve městě Strakonice. K naplnění výše uvedených cílů je použito kvantitativního výzkumu. Při sběru dat je využita metoda dotazníkového šetření. Pro zpracování dotazníku je zvolena univariační a bivariační analýza a získaná data jsou zpracována v programu IBM SPSS statistics. Výsledky jsou shromážděny z dat dotazníku, který je sestavený ze 17 otázek, na který odpovědělo 207 respondentů. První čtyři otázky se týkají sociodemografických údajů, jako je pohlaví, věk, nejvyšší dosažené vzdělání a povolání. V další části dotazníku jsou položeny otázky, ze kterých jsou v souvislosti s cílem práce zpracovány všechny hypotézy. Výsledkem práce je zjištění pozitivního postoje veřejnosti k osobám s mentálním postižením bez ohledu na věk a pohlaví. Veřejnost se často setkává v běžném životě s těmito osobami a přímý kontakt jim nevadí. Výzkum potvrdil vliv vzdělání na postoj vůči postiženým osobám.
|
|
Sociální Rehabilitace u osob s duševní poruchou v psychiatrické nemocnici
VESELÁ, Martina
Abstrakt Téma bakalářské práce je zaměřeno na sociální rehabilitaci v psychiatrické nemocnici u osob s duševní poruchou. Hlavním cílem práce je zjistit jakým způsobem jar poskytována sociální rehabilitace u osob s duševní poruchou. Dílčím cílem je zmapovat limity a možnosti poskytování sociální rehabilitace v kontextu komplexní péče v psychiatrické nemocnici. Výzkum je realizován v Psychiatrické nemocnici Bohnice. Realizace výzkumu začala v červnu 2016 a byl ukončen v červnu 2017. Teoretickou část jsem zaměřila na popis teoretických informací o vývoji, průběhu metodách a formách poskytování Sociální rehabilitace. V praktické jsem se zabývala průběhem sociální rehabilitace v praxi. Do výzkumu jsem vybrala 5 žen a 5 mužů ve věku od 30 60 let s různým psychotickým onemocněním. Pacienty jsem vybírala účelovým kvótním výběrem. Pro praktickou část jsem zvolila kvalitativní výzkum. Při výzkumu jsem využila přístupu případové studie, který využívá anamnestického rozhovoru, pozorování, dotazování, individuální rozhovoru, obsahovou analýzu. Výsledky svého výzkumu jsem zpracovala v 10 kazuistikách, ve kterých jsem sestavila anamnézy, individuální plány, tabulky sociálních dovedností. Po té bylo u pacientů provedeno závěrečné zhodnocení individuálního plánu, sociálních dovedností a kognitivní test. Dále jsem při realizaci výzkumu vytvořila diagramy, které znázorňují průběh Sociální rehabilitace a postup práce s pacientem. Poté jsem sestavila návrh Sociální rehabilitace po propuštění pacienta. Ke zjištění dílčího cíle jsem vytvořila SWOT analýzu Sociální rehabilitace. Výzkumem bylo zjištěno, že sociální rehabilitace v PNB probíhá komplexním způsobem na základě spolupráce všech zdravotnických odborníků a pacienti jsou začleněni do mnoha terapeutických aktivit, které jsou vzájemně provázané. Dále z výzkumu vyplývá, že možnostmi Sociální rehabilitace je velká nabídka komplexních terapeutických aktivit, jednotnost, soudružnost zdravotnických pracovníků ve vztahu k pacientovi, snaha PNB zkvalitnit psychiatrickou péči. Limity sociální rehabilitace jsou dány: nespolupracujícím pacientem, nevyrovnanými zdravotnickými pracovníky, nesourodostí informací které jsou pacientovi předávány, málo finančních prostředků na aktivity sociální rehabilitace v psychiatrii. Výsledky výzkumu lze využít, k dalšímu zkvalitňování a rozšiřování aktivit sociální rehabilitace v psychiatrické nemocnici.
|
|
Volnočasové aktivity dospívajících a dospělých osob s mentálním postižením v regionu Jindřichův Hradec
OUHELOVÁ, Petra
Bakalářská práce byla zaměřena na oblasti volnočasových aktivit, které jsou důležitou součástí života osob s mentálním postižením. V případě osob s mentálním postižením se ukazuje, že nabídka volnočasových aktivit je v České republice realizována primárně prostřednictvím organizací, které poskytují sociální služby této cílové skupině. Vyvstává tedy otázka, do jaké míry se osoby s mentálním postižením podílejí na utváření těchto volnočasových aktivit. Bakalářská práce si kladla za cíl odhalit postoje osob s mentálním postižením k současné nabídce volnočasových aktivit v regionu Jindřichův Hradec. Dílčím cílem práce bylo zjistit, jaké faktory ovlivňují osoby s mentálním postižením při volbě volnočasových aktivit. Teoretická práce byla zaměřena na vývoj a vymezení mentálního postižení a na současné klasifikace tohoto postižení. Vymezuje také témata, která jsou úzce spjata s volnočasovými aktivitami a právy osob s mentálním postižením. V praktické části byla využita metoda kvalitativního výzkumu, konkrétně design zakotvené teorie. Sběr dat vycházel ze zvoleného designu a byl realizován formou hloubkového a polostrukturovaného rozhovoru s osobami s mentálním postižením, které využívají volnočasové aktivity v regionu Jindřichův Hradec. Bakalářská práce prezentuje postoje a názory osob s mentálním postižením k současné nabídce poskytovaných volnočasových aktivit v regionu Jindřichův Hradec. Zároveň specifikuje a popisuje faktory, které ovlivňují osoby s mentálním postižením při volbě volnočasových aktivit. Z analýzy dat, které byly získány z kvalitativního výzkumu, vzešly zajímavé poznatky. Lidé s mentálním postižením poukazovali na důležitost své volby, potřeby a seberealizace.
|
|
Sebevražednost v ČR jako veřejně-politický problém a možnosti prevence
Kasal, Alexandr ; Nekola, Martin (vedoucí práce) ; Dragomirecká, Eva (oponent)
Míra sebevražednosti je s ostatními státy ČR nadprůměrná a současně je zde dlouhodobě opomíjeno možné řešení problému spočívající v prevenci tohoto jevu. Cílem práce bylo navrhnout obsah politiky prevence sebevražednosti pro české prostředí. Pro potřeby této práce byla adaptována optika přístupu evidence-based policy (politika založená na důkazech) a v souvislosti s ní metoda meta- review (systematická rešerše systematických rešerší; MR) a metoda skupinové diskuze. V rámci MR bylo identifikováno celkem 73 potenciálně efektivních intervencí, 47 (64%) z nich bylo doporučeno ke zhodnocení pro český kontext. Tyto intervence byly v rámci skupinové diskuze kriticky posouzeny sedmi experty a výsledkem je soubor poznámek a dalších relevantních výstupů. Závěry MR a skupinové diskuze byly uvedeny do širšího kontextu a představují tak vhodný základ pro komplexní politiku prevence sebevražednosti v ČR.
|
|
Vzdělávání dívek s Rettovým syndromem
Vácová, Zdeňka ; Zemková, Jaroslava (vedoucí práce) ; Šumníková, Pavlína (oponent)
Cílem této práce je umožnit chápání specifik v chování dívek s Rettovým syndromem a nabídnout efektivní možnosti práce v edukačním procesu. Podstatou je sborník námětů na činnosti a pomůcky seřazený podle vzdělávacích předmětů základní školy speciální. Praktické rady, typy a náměty jsou podloženy teoretickými východisky i konkrétními příklady nebo fotodokumentací. Práce se opírá o případové studie dvou dívek s Rettovým syndromem a popsány jsou nejen výsledky dívek ve výchovně vzdělávacím procesu, ale i osobní příběhy jejich rodin a rozdílný způsob vyrovnávání se s těžkou životní situací. Výsledky práce umožňují nalézt vhodný přístup nejen k dívkám, ale i k jejich rodičům, sourozencům nebo spolužákům. KLÍČOVÁ SLOVA vzácné onemocnění, Rettův syndrom, postižení, komunikace, výchova, vzdělávání, obecné zákonitosti, praktické činnosti, případová studie
|
|
Perception of criminal activities by patients of Ordered protective treatment
Nichtová, Andrea ; Boukalová, Hedvika (vedoucí práce) ; Niederlová, Markéta (oponent)
Duševná porucha a trestná činnosť je neustále aktuálna téma vďaka vysokej medializácii trestných činov pacientov, ktorá podporuje ich stigmatizáciu. Cieľom práce bolo zmapovanie pohľadu pacienta na svoju trestnú činnosť. Popísali sme proces trestnoprávneho konania s duševne chorých páchateľom a ochranné opatrenia. Venovali sme sa vybraným aspektom vnímania trestnej činnosti - motivácii, atribúcii viny, sebaobrazu a trestu. Popísali sme duševné poruchy v psychiatrickej ochrannej liečbe a ich forenzný význam. Pre účely výskumu sme využili kvalitatívnu analýzu pološtruktúrovaného rozhovoru, metódu koláča viny, zdravotné záznamy a súdnoznalecké posudky. Vzorku tvorilo 16 pacientov nariadenej psychiatrickej ochrannej liečby v Psychiatrickej nemocnici Bohnice, Praha, Česká republika. Získané výsledky sú rôznorodé a zodpovedajú vysokej heterogenite výskumného súboru. Za najdôležitejšie výsledky práce považujeme potvrdenie názoru, že nielen duševná porucha, ale aj ďalšie faktory ako osobnosť, užitie návykových látok alebo nízka kontrola impulzov, sa podieľajú na vzniku trestnej činnosti a pacienti si toho sú vedomí a nevysvetľujú svoju trestnú činnosť len v rámci duševnej poruchy. Práca poukazuje na využívanie množstva obranných mechanizmov u pacientov s cieľom vyrovnať sa s pocitmi viny a zachovania...
|
|
Spiritualita a duševní nemoc: Role spirituality v životě lidí se zkušeností s psychotickým onemocněním
Motl, Jiří ; Říčan, Pavel (vedoucí práce) ; Smékal, Vladimír (oponent) ; Janošová, Pavlína (oponent)
DI S E R T A Č N Í P R Á C E Autor: Mgr. Jiří Motl Spiritualita a duševní nemoc Role spirituality v životě lidí se zkušeností s psychotickým onemocněním Spirituality and Mental Disorder: The Role of Spirituality in the Lives of People with Experience of Psychosis Abstrakt Disertační práce se zabývá vztahem duševní nemoci a náboženství, zaměřuje se na to, jakou úlohu sehrává spiritualita u lidí se zkušeností s psychotickým onemocněním. V teoretické části je diskutován problém stanovení hranice mezi patologickou a normální spiritualitou, přičemž je zdůrazněn význam funkčního hlediska a potřeba dialogického vztahu s nemocným. Teoretická část dále mapuje možnosti využití spirituality v procesu zotavení. Spiritualita často pomáhá nemocným vnímat svou nemoc jako smysluplný proces, čímž zpravidla přispívá k jejímu lepšímu zvládání. V závěru teoretické části jsou představeny čtyři alternativní či komplementární výkladové rámce psychotické zkušenosti. V empirické části je zkoumáno devět osob (věřící se zkušeností s psychózou) prostřednictvím kvalitativních metod. Sběr dat a jejich analýza vychází především z metody IPA (interpretativní fenomenologická analýza). Cílem výzkumu je zmapovat u konkrétních osob s duševním onemocněním jejich zkušenosti s tím, jak duševní nemoc ovlivnila jejich spiritualitu a jak je jejich...
|