|
A Critical Analysis of Eurozone Expansion Possibilities
Antal, Dominik ; Sághy Estélyi, Kristína (oponent) ; Škapa, Stanislav (vedoucí práce)
Dissertation thesis focuses on a critical analysis of expansion of the European Monetary Union – the Eurozone, with emphasis on which economies are suitable potential candidates to join and the conditions of integration, for macro economic benefit of the monetary union. The diploma thesis takes into account the perceiving of the Eurozone from the level of member state economies, the Eurozone and the EU as a whole, and also from the macro economic viewpoint of the global economy. The thesis intends to serve as a vehicle for economic decision-making for the European Union, focuses on rational consideration of options under the authority of and suggestions for development in the future.
|
|
The spillover effects of quantitative easing on major emerging economies: the case of South Africa
Kaulinge, Ndilimeke Nelao Mbabyona
V této studii analyzuji potenciální efekty kvantitativního uvolňování (QE) realizovaných americkou Federální Rezervní Bankou (US Fed) a Evropskou Centrální Bankou (ECB) na jihoafrickou ekonomiku. Nejprve prozkoumávám literaturu a shrnuji obecná témata, která se objevují. Dvě hlavní témata, na která jsem se ve svém výzkumu zaměřila, byla, že QE oslabilo globální měnové kurzy a zvýšilo sazby státních dluhopisů a že silné základy země zmírnily vedlejší účinky QE. Zdůrazňuji význam makroekonomických a finančních proměnných při určování účinků QE, proto zvolený model zahrnuje úrokové sazby, swap úvěrového selhání, poměr dluhu k HDP, růst HDP, inflaci, tržní kapitalizaci k HDP a úvěrový rating. Kvantifikuji dopady QE na výnosy Jihoafrických dlouhodobých státních dluhopisů a směnné kurzy pomocí vektorového autoregresního (VAR) modelu, přičemž využívám měsíčních dat od března 2009 do prosince 2021. Měřím efekt QE pomocí impulsní odezvy funkce s horizontem 24 měsíců. Zjistila jsem, že QE zavedené US Fed a ECB významně ovlivnilo výnosy dlouhodobých státních dluhopisů a směnné kurzy v Jižní Africe a že reagovaly více na QE US než na QE ECB. I když uznávám, že model nezohledňuje určité strukturální a sociálně-ekonomické problémy, které dnes převládají v Jižní Africe, doporučuji, aby zákonodárci podnikli kroky k rozvoji domácích politik a institucí, kladné obchodní bilanci, snížení nedostatku energií a udržení politické stability.
|
|
Monetary policy and income Inequality– evidence from Slovakia
Henein, Joseph
Vliv provádění měnové politiky na příjmovou a majetkovou nerovnost je předmětem rozsáhlého výzkumu a po zavedení nekonvenčních nástrojů měnové politiky vzbudil nový zájem. Vliv měnové politiky na kanál cen aktiv byl identifikován jako klíčový determinant rozšiřování distribuce bohatství a příjmů. V tomto výzkumu testuji hypotézu, zda existuje vliv rozsáhlého programu nákupu aktiv Evropskou centrální bankou na příjmovou nerovnost v eurozóně, a to se zaměřením na výsledky pro Slovensko. Rozsah tohoto výzkumu je období od roku 2014 do roku 2018 se zaměřením na efekt příjmové nerovnosti pro 1 % nejlépe vydělávajících osob, 10 % nejlépe vydělávajících osob, a 50 % nejhůře vydělávajících osob. A vliv na Giniho koeficient je testován i pro vliv na celkové rozdělení příjmů. Prostřednictvím analýzy panelových dat studie nezjistila žádný podstatný vliv rozsáhlého programu nákupu aktiv na příjmovou nerovnost. Koeficient odhadu pomocí několika postupů odhadu nebyl shledán statisticky významným.
|
|
Reflection of the Czechoslovak Monetary Policy in the thoughts and writings of German-speaking Economist that worked at the Charles-Ferdinand University during 1918 - 1938
Zatřepálková, Hana ; Baxa, Jaromír (vedoucí práce) ; Doležalová, Antonie (oponent)
Práce se zaměřuje na německy mluvící ekonomy, konkrétně Oskara Engländra, Alfreda Amonna a Huga Müllera, kteří vyučovali ekonomicky orientované předměty na Německé univerzitě v Praze v meziválečném období. Skrze kombinaci historického výzkumu a textové analýzy děl těchto ekonomů se práce zabývá otázkou, do jaké míry projevovali zájem o měnovou politiku Československa a její významné představitele, Aloise Rašína a Karla Engliše. Zároveň zkoumá, jaká témata převažovala v jejich pracích během tohoto období, a poskytuje náhled na možnosti využití počítačové textové analýzy v oblasti historie ekonomického myšlení.
|
|
The impact of monetary policy and the housing market in the Czech republic
Šuslik, David
V práci analyzuji dopady měnové politiky na ceny bydlení a reálné úvěry domácností v České republice pomocí strukturálního VAR modelu identifikovaného pomocí Choleského dekompozice. Zaměřuji se na období po finanční krizi roku 2008, přes období téměř nulových úrokových sazeb od roku 2014 do roku 2017 až do konce roku 2022. Také se věnuji hlavním rozhodnutím České národní banky ve vztahu k trhu nemovitostí a úvěrům domácnostem. V empirické analýze postupuji podle Bjørnland and Jacobsen, (2010). Identifikuji šest ekonomických proměnných, kterými jsou měnový kurz, HDP, inflace, úroková míra, úvěry domácnostem a index cen nemovitostí. Následně vypočítávám jejich vliv na ceny bydlení a úvěry domácností v České republice. Podařilo se mi potvrdit zjištění Robstad, (2018), že ceny bydlení reagují na měnově-politické šoky silněji ve srovnání s úvěry domácností. Dalším zjištěním je, že úvěry domácností nereagují na úrokový šok, zatímco reálné ceny nemovitostí překvapivě vykazují pozitivní reakci. Velikost tohoto efektu je však relativně malá ve srovnání s šoky od ostatních proměnných.
|
|
The correlation between the automotive industry output cycle and the business cycle in the Czech Republic
Yin, Shiqi ; Jeřábek, Petr (vedoucí práce) ; Merrino, Serena (oponent) ; Čech, František (oponent)
Cílem tohoto článku je prozkoumat korelaci mezi produkčním cyklem a hospodářským cyklem klíčového odvětví České republiky, automobilového průmyslu. Článek začíná analýzou volatility jednotlivých proměnných a zjišťuje, že trendy výstupního cyklu automobilového průmyslu a hospodářského cyklu se vyrovnávají, zatímco výstupní cyklus automobilového průmyslu stále zaostává za hospodářským cyklem. Za druhé, tento článek používá VAR model ke zkoumání vztahu mezi českou produkcí automobilového průmyslu a jeho makroekonomickými ukazateli, přičemž k reprezentaci makroekonomické situace používá reálný HDP a hrubou přidanou hodnotu (HPH). Výsledky ukazují, že mezi produkcí českého automobilového průmyslu a makroekonomikou existuje korelace, která je však asymetrická, což znamená, že automobilový průmysl je citlivější na makroekonomické šoky, ale má slabší dopad na makroekonomiku. V neposlední řadě tento článek měří také korelaci mezi automobilovým průmyslem a měnovou politikou (M2) a zjišťuje, že měnová politika vykazuje silnou stabilitu a nezávislost, což může ovlivnit pokrok automobilového průmyslu, ale nebyl pozorován žádný opačný efekt.
|
|
Macroeconomic consequences of Covid-19 and the role of stabilisation policies
Karhánek, Tomáš ; Holub, Tomáš (vedoucí práce) ; Baxa, Jaromír (oponent)
Diplomová práce aplikuje analýzu panelových dat a kombinuje ji s několika proudy empirické literatury s cílem zachytit efekt monetárních a fiskálních stabilizačních politik a jejich vliv na vývoj makroekonomických veličin behěm pandemie COVIDu-19. Zároveň také chceme porovnat vliv konvečních monetárních nástrojů s těmi nekonvenčními. Výsledky regrese nám ukazují, že stimul fiskální i monetární politiky byl poszitivní a statisticky signifikantní pro vývoj růstu reálného HDP. Na druhou stranu, nebyl odhalen žádný efekt na růst inflace ani u jedné z politik v letech 2020-2021. Diplomová práce také obsahuje zachycení efektů alternativní metodologií za použití vektorového modelu korekce chyb na příkladu 3 Evropských zemí kterů reprezentují různé měnové režimy. Naše analýza neodhalila žádný signifikantní rozdíl mezi efektem konvečnch a nekonvečních měnových nástrojů na podporu růstu ekonomiky a rychlostí návratu k trendu růstu. Nakonec jsme také z modelu zjistili, že sektorové složení HDP hraje důležitý vliv na to, jak moc byly ekonomiky zasaženy. Ekonomiky s větším podílem služeb utrpěly větší pokles HDP, zatímco ekonomiky s větším zastoupením průmyslu utrpěly navýšení inflace z důvodu narušení dodavatelských řetězců. Klasifikace E52, E31, E470, H51, H68, H61 Klíčová slova Covid-19, uzavírky ekonomiky,...
|
|
Využití monetární politiky v simulátoru ekonomických nástrojů
PŘIBYL, Matěj
Tato práce popisuje měnovou politiku a využití jejích nástrojů v moderní ekonomice. Měnová politika je soubor nástrojů, které centrální banka státu používá k řízení celkové nabídky peněz a k podpoře hospodářského růstu a k uplatňování strategií. Nástroje, které jsou v této práci použity a popsány, jsou například operace na volném trhu, diskontní sazba a povinné minimální rezervy. Tyto nástroje se používají jako řešení náhodných událostí, které se v národním hospodářství vyskytují. Všechny tyto události jsou obsaženy ve scénáři, který popisuje a navrhuje správné použití ekonomických nástrojů. Hlavním cílem této práce je implementace skriptu do schématu. Diagram také obsahuje různé volby a možnosti řešení událostí obsažených v tomto diagramu. Například rostoucí inflace se řeší zvýšením úrokových sazeb. Výstupy této práce pomohou bankám řešit různé ekonomické události a mohou být také použity jako nástroj pro vzdělávání studentů na ekonomicky zaměřených školách.
|
|
Comparison of Monetary Policy in Case of FED and ECB
Ptáčník, Václav
Cílem této práce je zhodnotit dopad měnové politiky na ekonomickou výkonnost Eurozóny a Spojených Států. Výzkum se zaměřuje na rozdíly v reakcích jednotlivých trhů na měnovou zásobu a reálnou úrokovou míru. Tyto rozdíly jsou zkoumány s použitím Grangerovy kauzality. Práce předkládá statistické důkazy o tom, zda-li měnová zásoba a reálná úroková míra ovlivňuje reálný výstup ve Spojených Státech a Eurozóně ve smyslu Grangerovy kauzality. V práci jsou také měnové politiky obou popsány a vzájemně porovnány s použitím strukturálních zlomů, Taylorova pravidla, Galího pravidla a Mankiwova pravidla. Empirické výsledky jsou vzájemně porovnány a naznačují, že prestože existují rozdíly v měnové politice vykonávané ve Spojených Státech a v Eurozóně, reakce trhů na měnovou politiku je velmi podobná.
|
| |