|
Dodržování práv dětských pacientů na dětských odděleních
POJEROVÁ, Natálie
Současný stav: V dnešní době se snažíme dětským pacientům při hospitalizaci co nejvíce přizpůsobit denní režim i prostory co nejvíce jejich potřebám (herny, přiměřený kontakt s ostatními dětmi, zkušený a vyškolený zdravotnický personál atd.). Tyto zásady byly přesně formulovány a schváleny na 1. evropské konferenci o hospitalizovaných dětech v květnu 1988 jako Charta práv hospitalizovaných dětí. Úkolem zdravotnického personálu je respektování práv dětských pacientů. Přičemž rodiče a jejich děti by měli být zahrnuti do rozhodování o léčbě a ošetřovatelské péči. Cíle práce: 1) Zmapovat dodržování práv dětských pacientů v nemocnici z pohledu ošetřovatelského personálu. 2) Zmapovat zkušenosti dětských pacientů s dodržováním jejich práv při hospitalizaci. Metodika: V rámci výzkumu bylo použito kvantitativní výzkumné šetření pomocí nestandardizovaného dotazníku a u kvalitativní výzkumné metody byly použity polostrukturované hloubkové rozhovory. Dotazník byl určen pro dětské sestry a obsahoval 27 otázek. Rozhovory byly provedeny s dětmi ve věku od 10 do 15 let. Výzkumný soubor: Byl tvořen 74 dětskými sestrami a 6 dětmi (10 až 15 let) se zkušeností s hospitalizací. Výsledky práce: Na základě získaných výsledků z dotazníků je možné konstatovat, že vzdělání dětských sester neovlivňuje dodržování práv hospitalizovaných dětí. Z dotazovaných 44,6 % dětských sester uvedlo jako nejvyšší dosažené vzdělání středoškolské a 55,4 % má vyšší odborné nebo vysokoškolské vzdělání. Všechny celky Charty práv hospitalizovaných dětí dodržuje 94,6 % dětských sester a 5,4 % spíše nedodržuje. Hypotéza: Existují rozdíly v dodržování práv u dětských pacientů v souvislosti se vzděláním ošetřovatelského personálu, se nepotvrdila. Použili jsme Fisherův přesný test s hladinou významnosti p = < 0.05. Rozhovory s dětmi ukázaly, že jejich práva byla během hospitalizace dodržována. Doporučení pro praxi: Výsledky práce budou publikovány v časopise Pediatrie pro praxi.
|
|
Péče o pacienta s infekční endokarditidou.
MARKOVÁ, Monika
Bakalářská práce se zabývá ošetřovatelskou péčí o pacienta s infekční endokarditidou. Infekční endokarditida je zánětlivé onemocnění srdce, které postihuje srdeční chlopně nebo jejich náhrady. Nejčastěji jsou zasažené chlopně s vadou či kalcifikacemi, výjimečně i ty se zkratovými vadami. Obvykle se u nemocného objevuje horečka, únava, váhový úbytek nebo bolest na hrudi. Léčba probíhá pomocí antibiotik a trvá přibližně 4 až 6 týdnu. V určitých případech jsou pacienti indikováni k operaci, například k implantaci chlopně. Cílem empirické části bylo zjistit specifika ošetřovatelské péče o pacienta s infekční endokarditidou. Pro zpracování bylo zvoleno kvalitativní výzkumné šetření. Výzkumný soubor A tvořilo 11 pacientů s infekční endokarditidou a výzkumný soubor B se skládal z 9 sester pracujících na kardiologickém oddělení. Pro sběr dat byl vytvořen polostrukturovaný rozhovor. Pro sestry byly připraveny otázky, které se zaměřovaly na informace o infekční endokarditidě, specifickou péči a potřeby pacienta při hospitalizaci. Dále následovaly otázky pro pacienty, které byly zaměřeny na jejich informace o infekční endokarditidě, potřeby a pocity při dlouhodobé hospitalizaci. Výsledky byly na základě zrealizovaných rozhovorů rozděleny do kategorií a následně do podkategorií. Z výsledků bylo zjištěno, že sestry často u příčin infekční endokarditidy zapomínají na nozokomiální nákazy, spíše se zaměřují pouze na příčiny u samotného pacienta. Pacienti s infekční endokarditidou mají odlišnou péči než ostatní pacienti z kardiologického oddělení. Sestry vidí rozdíl v délce hospitalizace, podávání antibiotik, dodržování klidového režimu a množství vyšetření. Vztah, jenž si vytvoří s pacientem během pobytu v nemocnici, vnímají spíše individuálně. Samotnou hospitalizaci pacienti snášejí dobře a nejčastěji jim k tomu pomáhá jejich rodina. Pacienti ve svých potřebách obvykle zmiňovali rodinu a přátelé, kteří jim během hospitalizace chyběli. Dále uvedli i soukromí, domácího mazlíčka nebo pohyb. Ohledně pacientových potřeb se sestry více zaměřovaly na praktické činnosti jako byl spánek nebo dopomoc u hygieny. Na základě těchto výsledků byl vytvořen informační materiál o onemocnění infekční endokarditida. Informační materiál bude sloužit pro snadnější orientaci v průběhu onemocnění všem pacientům s infekční endokarditidou.
|
|
Úloha sestry při příjmu pacienta na oddělení
HOUFOVÁ, Tereza
Běžná každodenní praxe ve zdravotnickém zařízení spočívá právě v příjmu pacienta k následné hospitalizaci. Příjem podléhá řadě podstatných kroků, které musí být ze strany sestry zabezpečeny. Sestra by měla disponovat celou škálou schopností, dokázat si práci uspořádat, být trpělivá a volit klidný přístup. Teoretická část této bakalářské práce popisuje odborné, administrativní a ostatní kroky sestry při příjmu nemocného k hospitalizaci. Výzkumná část práce byla zpracována formou kvalitativního výzkumného šetření pomocí polostrukturovaného rozhovoru. První stanovený cíl představoval zmapování úlohy sestry při příjmu pacienta na ambulanci. Druhým cílem bylo zmapování komunikačních dovedností sestry s pacientem na příjmové ambulanci. K cílům byly stanoveny dvě výzkumné otázky. Jaké jsou role sestry při příjmu pacienta na ambulanci? Jakým způsobem mohou komunikační dovednosti sestry ovlivnit následnou spolupráci s pacientem? Výzkumné šetření ukázalo, že ačkoliv probíhalo na dvou odlišných odděleních jedné vybrané nemocnice, výsledky se v podstatných věcech nelišily. Respondenti se v jednotlivých úlohách ztotožnily až na pár specifických odlišností obou pracovišť. Výsledky ukázaly, že úloha sestry spočívá v široké škále úkolů, kdy zajištuje odběr krve, potřebná vyšetření atd. Zabezpečena je rovněž administrativní stránka, ověření údajů a informace do anamnézy. Šetření dále ukázalo, že správné komunikační dovednosti sestry vychází z trpělivého přístupu se schopností dokázat odhadnout chování jedince. Sestry poukázaly na skutečnost, že tato schopnost je úzce spjatá s délkou praxe. Výsledky práce mohou být přínosné pro sestry působící na příjmových ambulancích, rovněž pak pro sestry nově příchozí a studenty zdravotnických škol. Zajímavé by mohlo být prezentování zjištěných výsledků v odborných časopisech, jelikož existuje malé množství publikaci, které by komplexně jednotlivé kroky popisovaly.
|
|
Práce s dětmi předškolního věku hospitalizovanými na onkologii
SKALICKÁ, Jana
Bakalářská práce je věnována dětem s onkologickým onemocněním a možnostem, jak s nimi pracovat v rámci hospitalizace. K výběru tématu mě přivedly osobní zkušenosti s vážnou nemocí našeho syna. Přibližuji problematiku dětí očima rodiče, který vší silou bojoval o pozitivní naladění svého dítěte v nehostinném nemocničním prostředí. Praktická část je tvořena dvěma výzkumnými sondami. V první vycházím ze svých zkušeností, průběhem onemocnění a hospitalizace syna. Druhá je tvořena návrhy různých činností pro dětské pacienty v nemocničním zařízení. Činnosti, které ve své práci uvádím, jsou vodítkem k veselému a rozmanitému pobytu v prostředí, ve kterém není dítěti příliš dobře.
|
|
Práce se skupinou v rámci ergoterapie v psychiatrické nemocnici
Kotrbová, Kateřina ; Pluhaříková-Pomajzlová, Jana (vedoucí práce) ; Kotková, Karla (oponent)
BAKALÁŘSKÉ PRÁCE Jméno, příjmení: Kateřina Kotrbová Vedoucí práce: Mgr. Jana Pluhaříková-Pomajzlová Název bakalářské: Práce se skupinou v rámci ergoterapie v psychiatrické nemocnici Abstrakt: Bakalářská práce se zabývá skupinovou formou ergoterapie u pacientů s duševním onemocněním v době hospitalizace v psychiatrické nemocnici. Zaměřuje se na vedení cílené skupinové aktivity v rámci ergoterapie a nabízí konkrétní v praxi využitelné terapeutické jednotky, které byly v rámci práce navrženy a většina z nich ověřena v praxi. Dalším výstupem práce je vytvořený pracovní sešit na téma práce s časem, který mohou ergoterapeuti využít v rámci vedení skupin, ale také v rámci individuální ergoterapie. Popisuje také úlohu ergoterapie v oblasti péče o duševní zdraví, její léčebný přínos a doporučení pro práci se skupinou. Zaměřuje se na dospělé hospitalizované pacienty s vážným duševním onemocněním (schizofrenie, bipolární porucha apod.), kteří často využívají následnou péči v rámci hospitalizace. Formou kazuistik bylo popsáno celkem 12 provedených terapií u cílené skupiny, jejich příprava, průběh, závěr a reflexe. Závěr práce shrnuje a hodnotí praktickou zkušenost s vytvořeným navazujícím skupinovým programem na vybrané téma v rámci hospitalizace v psychiatrické nemocnici. Výsledná zpětná vazba pacientů...
|
|
Možnosti využití ergoterapie u pacientů s poruchami příjmu potravy
Mandíková, Jana ; Pluhaříková-Pomajzlová, Jana (vedoucí práce) ; Rejtarová, Anna (oponent)
BAKÁLÁŘSKÉ PRÁCE Jméno, příjmení: Jana Mandíková Vedoucí práce: Mgr. Jana Pluhaříková Pomajzlová Název bakalářské práce: Možnosti využití ergoterapie u pacientů s poruchami příjmu potravy Abstrakt bakalářské práce: Bakalářská práce se věnuje tématu poruch příjmu potravy a možnostem využití ergoterapie při jejich léčbě. V teoretické části nejprve popisuji problematiku poruch příjmu potravy (PPP), jejich etiologii a možnosti léčby. Dále se zabývám ergoterapií jakožto rehabilitačním oborem v oblasti péče o duševní zdraví. Závěr teoretické části vychází z nastudované české a zahraniční literatury a věnuji se v něm využití ergoterapie u pacientů s PPP. V úvodu praktické části uvádím výsledky dotazníkového šetření o současném využití ergoterapie u pacientů s PPP v České republice, které jsem zrealizovala. Dále popisuji svou praxi a konkrétní terapie, které jsem vedla na Psychiatrické klinice 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy a Všeobecné fakultní nemocnice. Poslední částí je navržený postup ergoterapeutických intervencí u pacientů s PPP na základě již existující zahraniční příručky "Poruchy příjmu potravy: Průvodce pro ergoterapeuty", která vychází z Modelu lidského zaměstnání MOHO. Součástí jsou také mnou navržené konkrétní aktivity, které může ergoterapeut s lidmi s PPP využít v rámci individuální...
|
|
Potřeby osob se zdravotním postižením a jejich blízkých v době hospitalizace
Andersová, Věra ; Květoňová, Lea (vedoucí práce) ; Mrkosová, Eva (oponent)
Zkušenosti pacientů se zdravotním postižením a jejich blízkých v době hospitalizace vypovídají o nedostatečném pochopení potřeb těchto lidí. Tento problém se řeší i v zahraniční literatuře a zdůrazňuje se nutnost zavést pozici specializovaného pracovníka, který dobře zná podmínky zdravotnického zařízení i potřeby lidí se zdravotním postižením. Cílem této práce je poukázat na složitou problematiku potřeb lidí s mentálním postižením a jejich blízkých v době hospitalizace. Hospitalizace jako taková představuje složitou a náročnou životní situaci pro každého člověka. U osoby s mentálním postižením je o to závažnější. Práce si klade za cíl popsat zkušenosti lidí s mentálním postižením tak, aby se staly východiskem pro zlepšování jejich zdravotní péče.
|
|
Časná mobilizace kriticky nemocných
Veberová, Marta ; Pucholtová, Romana (vedoucí práce) ; Hocková, Jana (oponent)
Úvod: Většina kriticky nemocných pacientů je na delší či kratší dobu imobilizována, to je dáno povahou onemocnění, medikací nebo jinou orgánovou podporou. Je dokázáno, že během kritického onemocnění a vynucené imobilizace dochází k úbytku svalové hmoty ve 3 % až 11 % s každým dalším dnem imobilizace (46). Časná mobilizace kriticky nemocných není v podmínkách ČR standardním přístupem. Cíle práce: Hlavním záměrem naší práce bylo zjistit, zda má časně započatá mobilizace kriticky nemocných oproti standardně vedené fyzioterapii signifikantní vliv na jejich funkční status. Jako další cíle jsem si stanovili vypracovat bezpečnostní, strukturovaný protokol pro start a vedení časné mobilizace. Dále vyšetřit, zda cvičení s cyklo-ergometrem je spojeno se zvýšeným výskytem nežádoucích událostí a uvést nejčastější důvody odložené nebo neprovedené rehabilitace. Metodologie: Jedná se o randomizovaný výzkum. Probandi v kontrolní skupině podstoupí rehabilitaci, tak jak je dosud koncipována na příslušném pracovišti, interventi podstoupí extendovanou rehabilitaci s cykloergometrem. Cvičení s ergometrem proběhne alespoň 6krát týdně s postupnýn navyšováním zátěže 2krát denně. U probandů jsme měřili MRC skóre, Handgrip dynamometrii, FSS - ICU, PFIT - s, DEMMI, FAC, uvedené testy jsme prováděli 10. a 20. den...
|
|
Prožívání schizofrenní poruchy a pobytu na psychiatrickém oddělení
Podstavková, Cecílie ; Goldmann, Petr (vedoucí práce) ; Soukupová, Tereza (oponent)
Tématem této bakalářské práce je subjektivní prožívání psychózy a pobytu na psychiatrickém oddělení. Cílem práce je jak poskytnutí náhledu na psychózy z prizmatu pacientů, tak i snaha jejich prožitky určitým způsobem zmapovat v rámci života jednotlivců či hledáním společných rysů. Teoretická část práce nastiňuje pojetí psychózy, resp. hlavně schizofrenie, z několika úhlů pohledů - psychiatrického, psychologických teorií S. Freuda a C. G. Junga, ze sociálně vývojového hlediska, kognitivního, konstruktivistického i alternativního. Dále pojednává krátce o problematice prožívání s ohledem na patologii psychózy, a o možnostech léčby. Empirická část práce, založená na vlastním výzkumu autorky pomocí zakotvené teorie přibližuje zvlášť prožitky pěti respondentů na psychiatrickém oddělení a prožívání psychózy se zaměřením na psychotickou epizodu. Výzkumné otázky se zaměřují i na důvody hospitalizace, vlastní chápaní situace jedincem, vliv psychózy na okolí, přínos / nepříznivost hospitalizace / léčby. Klíčová slova: Psychóza, schizofrenie, prožívání, prožitek, subjektivita, psychiatrické oddělení, hospitalizace, léčba.
|
| |