|
Southern Womanhood: A Story Behind the Southern Belle
Petrušová, Gabriela ; Ulmanová, Hana (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Diplomová práca sa zaoberá vývojom archetypu južanskej krásky vo vybraných dielach popredných spisovateľov amerického Juhu. Na diskusiu o archetype južanskej krásky som si konkrétne vybrala román Swallow Barn od Johna Pendletona Kennedyho, spisovateľa virginiských plantáží, následne román Svätyňa od Williama Faulknera a svoj výber zakončujem románom Margaret Mitchellovej - Odviate vetrom. Aby si čitatelia čo najskôr objasnili, že vývoj amerického Juhu tvorí špecifickú kapitolu vo vývoji americkej kultúry a spoločnosti, úvodná kapitola mapuje v skratke jeho spoločensko-historický vývoj a popisuje okolnosti vzniku archetypu južanskej krásky a jej postavenia v spoločnosti a v kontexte obdobia pred americkou občianskou vojnou. Samotné jadro diplomovej práce sa potom nachádza v kapitolách číslo tri, štyri a päť, kde je archetyp južanskej krásky analyzovaný z hľadiska jednak chronologického, to znamená od obdobia tzv. starého Juhu až po obdobie južanskej renesancie a následne kontrastuje mužskú a ženskú perspektívu na archetyp južanskej krásky. Každá z menovaných troch kapitol je postupne členená na dve časti: prvá časť má za úlohu uviesť dielo a aj autora do spoločensko historického kontextu a druhá časť sa venuje detailnej analýze ženskej postavy-južanskej krásky v danom diele. Keďže je diplomová práca...
|
|
Faith and the Search for Identity in the Works of J. D. Salinger
Pospíšilová, Tereza ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Roraback, Erik Sherman (oponent)
Cílem této práce je rozbor čtyř postav v dílech amerického židovského autora J.D. Salingera, jmenovitě v románu Kdo chytá v žitě, a dále v povídkách "Franny", "Zooey", "Vzhůru tesaři, do výše střechu zvedněte!", "Den jako stvořený pro banánové rybičky" a "Teddy." Postavy, kterými se tato práce zabývá, jsou Holden Caulfield, Franny Glass, Seymour Glass a Teddy McArdle. Všechny tyto postavy se ocitly v kritickém bodě svého života, kdy musí čelit otázkám týkajícím se smyslu jejich existence. Jejich společným rysem je hledání opravdovosti, boj proti falešnosti a umělosti a nespokojenost se společenskými hodnotami nastavenými ve Spojených státech v poválečném období. Práce rozebírá příčiny krize těchto postav, jejich snahu o hledání vlastní identity a současně určuje roli náboženství, víry a filozofie v tomto procesu. Sociálně kulturní kontext Salingerovy tvorby otevírá témata týkající se smyslu života a osobní identity. Odráží se zde nejen dopad druhé světové války, ale také tlak způsobený studenou válkou. Salingerovy postavy, kterými se tato práce zabývá jsou intelektuálové, hledající odpovědi na otázky existence v období změn. Odmítají být součástí umělé společnosti, a proto volí cestu odcizení. Dále tato práce zkoumá vybrané Salingerovy postavy ve vztahu k existencialismu. Existencialismus byl jako...
|
|
A dream shared: community and politics in selected 19th and 20th century American utopias
Kounovská, Kateřina ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Robbins, David Lee (oponent)
Tato diplomova prace se zabYva rozborem ctyr vybranych americkJch literarnich utopif: Looking Backward: 2000-1887 (Pohled z roku 2000 na rok 1887) Edwarda Bellamyho, The Iron Heel (ielezna pata) Jacka Londona, Ecotopia (Ekotopie) Ernesta Callenbacha a Woman on the Edge of Time (Zena na hrane casu) Marge Piercy. Prace analyzuje socialnf rysy ctyr utopickJch spolecnostf popsanych v techto pracfch, navrhovany proces spolecenskJch a historickJch zmen, vedoucfch k jejich vybudovanf, stejne tak jako socioekonomicke podmfnky a posun spolecenskJch temat vamericke spolecnosti mezi devatenacrym a dvacarym stoletfm na pozadi techto diH. V uvodu teto diplomove práce dochazime k zaverQ, ze pres zrejme jedinecne postaveni zapadnich utopif je vira v Iepsf budoucnost a touha, aby zitrek prekonaI dnesni potize, konstantou lidske existence. Tendence takto snit 0 svetlejsich zitrcfch, le psi spolecnosti a dokonalem svete existuje od pradavna a projevovala se davno pred tim, nez Sir Thomas More sIavne definovaI zanr utopie v roce 1516. Utopicke idealy zasahuji do behu historie a literatury, objevuji se v recke a Hmske literature a mytologii, casta splYvaji s ideou nabozenskeho raje, promitaji se do viry v nekonecny vy-voj lidstva, do zanru scifi, a konecne vytvarf svuj vlastni zanr utopicke literatury v podobe moderni zapadni...
|
| |
|
Violence, Guilt and Punishment in Selected Works of Nathaniel Hawthorne
Gemrichová, Marie ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Robbins, David Lee (oponent)
Bakalářská práce zkoumá vybraná díla Nathaniela Hawthorna, který se ve svých dílech věnoval mnohým tématům sahajícím od přírody, přes složité vztahy postav a jejich komunit až po biblické aluze. Některá z významných námětů, která mohou být prozkoumána v jeho románech (např. Šarlatové písmeno [The Scarlet Letter], Dům se sedmi štíty [The House of the Seven Gables] a Fanshawe) jsou témata násilí, viny a trestu. Tyto vybrané motivy slouží jako témata, která jsou zpracována jednotlivě v každém románu. Posléze jsou romány porovnány. Práce se nejprve zaměřuje na zkoumání tématu násilí, do jaké míry se objevuje v románech, které postavy jsou obětmi a viníky a k čemu dále násilí vede. Současně zkoumá pocit viny u Hawthornových postav a zda se u postav objevuje po vykonaném násilném aktu, stejně jako důsledky, které přicházejí v podobě trestu pro provinilce. Konkrétně se věnuji vztahu Hester Prynne s Arthurem Dimmesdalem a Rogerem Chillingworthem (Šarlatové písmeno), původním dvěma rodinám Pyncheonů a Maulů a vlivu předků na jejich dědice (Dům se sedmi štíty) a skutkům tajemného "rybáře" v porovnání s činy jednotlivců okolo Vysoké školy Harley (Fanshawe). Proč je v některých románech čtenář konfrontován s pocity viny u postav po vykonání násilí, zatímco v jiných pracích jsou jednoduše vynechané? Proč...
|
| |
|
Depiction of Media in British Dystopian Fiction
Bakič, Pavel ; Clark, Colin Steele (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Cílem práce je poskytnout přehled o zpracování tématu médií v textech, jež utvářely moderní podobu antiutopického žánru a k nimž se další antiutopická díla nutně vztahují. Ústřední trojici interpretovaných románů tvoří 1984 George Orwella, Brave New World Aldouse Huxleyho (česky jako Báječný nový svět nebo Konec civilizace) a Až spáč procitne H. G. Wellse; teoretický úvod tvořící první kapitolu pak kromě zdůvodnění tohoto výběru rovněž vymezuje žánr dystopie a pojem médií. Druhá kapitola se věnuje pojetí historie v antiutopické společnosti a dokládá, že pro totalitní stát představují "dějiny" nežádoucí koncept, jež je prostřednictvím médií zamlžován a redukován na triádu "předrevoluční období - revoluce - věčně trvající porevoluční společnost". Bližší analýza textů pak odhaluje, že prostřední bod této posloupnosti je sám dělitelný na novou triádu, jejímž završením teprve vzniká stabilní totalitní uspořádání. Třetí kapitola se věnuje využití občanů jako médií a za využití teoretických textů Michela Foucaulta dokládá, že v Huxleyho románu je tohoto využití docíleno za využití "biomoci", kdežto v Orwellově za využití "kázně". Čtvrtá kapitola se obrací k tištěným médiím a jejich privilegované roli v primárních textech: Autoři antiutopických románů vidí literaturu jako záruku individuality a zároveň tradice...
|
|
Kurt Vonnegut and His Humor in Three Literary Works and Their Cinematic Adaptations
Samková, Jana ; Roraback, Erik Sherman (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Tato bakalářská práce srovnává tři filmové adaptace tří různých literárních děl amerického spisovatele Kurta Vonneguta a zaměřuje se na způsob, jakým převádějí humor těchto tří literárních předloh. Jedná se o díla Mother Night (1962), přeloženo jako Matka Noc, Slaughterhouse Five (1969), přeloženo jako Jatka číslo pět a Breakfasts of Champions (1973), přeloženo jako Snídaně šampiónů. Analyzované filmové adaptace jsou Slaughterhouse Five (1972) v režii George Roye Hilla podle scénáře Stephena Gellera, Mother Night (1996) režírovaná Keithem Gordonem a natočena podle scénáře Roberta B. Weideho a konečně Breakfast of Champions (1999) podle scénáře Alana Rudolpha, který adaptaci také režíroval. Samotná analýza je rozdělena do čtyř kapitol. Kapitola 2 představuje Kurta Vonneguta jakožto autora i jako osobnost. Zároveň obsahuje několik stěžejních teorií o humoru, především teorie Paula Lewise, Daniela Wickberga a Sarah Blacher Cohenové. Tato kapitola také představuje fenomén filmové adaptace a tento teoretický základ se opírá o práce Timothyho Corrigana, Briana McFarlanea a Seymoura Chatmana. Kapitola 3 se zabývá dílem Slaughterhouse Five a jeho adaptací a zaměřuje se na strukturu, témata, postavy, časový rámec a humor. Kapitola 4 rozebírá úspěšnost adaptace Mother Night Keithe Gordona a míru, v jaké do...
|
|
Gender, Race, and Class: Intersectional Analysis of Kate Chopin's The Awakening and Selected Short Stories
Salajová, Gabriela ; Ulmanová, Hana (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Cílem této práce je zjistit, zda mohou být nedávné intersekční analýzy klíčového románu Kate Chopinové Probuzení aplikovány obdobným způsobem na povídky téže autorky, a posléze se pokusit stanovit postoj, který Chopinová zaujímá ohledně útisku menšin. Intersekční analýza jako taková bere v úvahu specifický typ útisku, který vzniká v místě, kde se protínají následky útisků vycházející z různých sociálních kategorií - jako kategorie relevantní pro tuto práci byly zvoleny gender, rasa a třída. Intersekční analýza představuje jeden z nejnovějších metodologických přístupů aplikovaných na dílo Kate Chopinové a ve své podstatě navazuje na dosavadní feministické interpretace. První kapitola seznamuje čtenáře s konceptem intersekcionality a popisuje vývoj metod uplatňovaných odborníky při rozboru děl Chopinové, volených v závislosti na proměnách postavení Chopinové v americkém literárním kánonu. Druhá kapitola se pokouší o interpretaci dílčích kroků pěti intersekčních analýz románu Probuzení, jejichž autorkami jsou Anna Elfenbeinová, Elizabeth Ammonsová, Joyce Dyerová, Michele Birnbaumová, a Dagmar Pegues. První tři zmiňované studie jsou argumentačně rozšířeny. Elfenbeinová se zabývá rozporem v pohlížení na sexualitu bílých žen a žen pocházejících z etnických menšin, Ammonsová pojednává o stereotypních...
|
|
The theme of love in Toni Morrison's Sula and Beloved
Brzobohatá, Michaela ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Robbins, David Lee (oponent)
Ve své bakalářské práci porovnávám téma lásky ve dvou knihách první afroamerické spisovatelky, která obdržela Nobelovu cenu - Toni Morrison - a to konkrétně v její druhé knize, Sula, a v její páté knize, Beloved. V obou těchto knihách se Toni Morrison zevrubně zabývá různými druhy a podobami lásky. V úvodu zařazuji Toni Morrison do širšího literárního a kulturně-historického kontextu a nastiňuji situaci, v jaké Morrison byla, když psala tyto knihy. V této souvislosti jsem také načrtla situaci afroamerické ženské literatury té doby. K výběru právě těchto dvou knih mě vedly především společné typy lásek, kterými se Morrison zabývá. Dalším motivem byl fakt, že Morrison popisuje bezpochyby nekonvenční, až kontroverzní příběhy a situace, namísto typických milostných příběhů. Mimo to, lásky i životy hrdinů obou knih jsou silně ovlivněny vnějšími faktory, které vedou k jejich dysfunkci, či zničení. V obou knihách porovnávám mateřskou lásku, sebelásku a lásku mezi ženou a mužem. V románu Sula přibývá navíc téma přátelství, které je stěžejním rozdílem mezi oběma knihami. Nicméně, Sula nemá zvláštní kapitolu na téma sebelásky, protože jednotlivé typy lásek od sebe nelze rozdělit a tento typ bude zahrnut v ostatních kapitolách právě proto, že je s nimi tak pevně spjat. Další společný znak obou knih nás přivádí k...
|