|
Dobrovolnické programy podporující dítě v náhradní rodinné péči
Hladíková, Alena ; Komárková, Tereza (vedoucí práce) ; Sedláčková, Daniela (oponent)
Cílem diplomové práce Dobrovolnické programy podporující dítě v náhradní rodinné péči je zmapovat nabídku dobrovolnických programů pro děti v náhradní rodinné péči v České republice a ukázat jakou podporu může dobrovolnický program dětem přinést včetně ukázky zkušeností z podobných programů v zahraničí. V teoretické části je popsán systém náhradní rodinné péče se zřetelem na potřeby dítěte a způsoby podpory, které jsou jim dostupné v oblasti odborné i dobrovolnické. Důraz je kladený na roli osob, které dítě doprovázejí na jeho cestě z biologické rodiny do rodiny náhradní, včetně zdůraznění vztahů a vazeb, o které dítě na této cestě přichází. Dále bude vysvětlena myšlenka a hodnoty dobrovolnictví jako neplacené dobrovolné činnosti, včetně typologie programů zaměřujících se na děti a způsoby, jakými mohou dobrovolníci přispět k zlepšení jejich situace. Prakticky zaměřená empirická část se ukazuje formou rozhovorů konkrétní zkušenosti jednotlivých aktérů z vybraného dobrovolnického programu podporujícího děti v náhradní rodinné péči. Tento program je organizován dobrovolnickým centrem a respondenty jsou dobrovolníci, rodiče a děti v tomto programu zapojené včetně vedoucí programu, díky které tento program vznikl. V závěru této části jsou formulována doporučení pro další rozvoj programu, která...
|
|
Příbuzenská pěstounská péče v kontextu současné doby
Týnková, Michaela ; Krpálek, Pavel (vedoucí práce) ; Nová, Monika (oponent)
Ve své diplomové práci se věnuji tématu "Příbuzenské pěstounské péči v kontextu současné doby", a soustředím se v ní na pěstounskou péči poskytovanou prarodiči. Cílem práce bylo prozkoumat dopady nedávných legislativních a ekonomických změn na kvalitu a životní podmínky pěstounů prarodičů. V teoretické části jsem se zaměřila na současný legislativní rámec a financování pěstounské péče, zdůrazňující specifika situace prarodičů jako pěstounů. Praktická část obsahuje polostrukturované rozhovory s pěstouny prarodiči, provedené přímo v jejich domácím prostředí, které odhalily, jak legislativní a finanční změny ovlivňují jejich každodenní život a stabilitu. Tyto zjištění nabízejí cenný přehled o výzvách, se kterými se pěstouni prarodiče setkávají, a poskytují důležité podněty pro budoucí výzkum a politické rozhodování v oblasti pěstounské péče.
|
|
Sociální práce v rámci pěstounské péče
PLZÁKOVÁ, Terezie
Bakalářská práce se zaměřuje na realizaci sociální práce v rámci poskytování pěstounské péče. VČeské republice máme dvě formy pěstounské péče zprostředkovanou a nezprostředkovanou pěstounskou péči. Obě tyto formy pěstounské péče mají svá specifika, liší se například procesem, který předchází svěření dítěte do pěstounské péče. Cílem bakalářské práce je popsat sociální práci, kterou poskytují sociální pracovníci pěstounům v doprovázejících organizacích, se zaměřením na případné odlišnosti dle formy poskytované péče. Za účelem dosažení stanoveného cíle byla zvolena kvalitativní forma výzkumu, sběr dat byl proveden metodou dotazování, konkrétně formou polostrukturovaného rozhovoru. Rozhovory byly uskutečněny se sociálními pracovníky v doprovázejících organizacích pro pěstouny v Jihočeském kraji. Takto získaná data byla vyhodnocena metodou vytváření trsů. Zvýsledků výzkumu vyplývá, že proces doprovázení, který realizují organizace, resp. sociální pracovníci doprovázejících organizací, je odlišný. Obě formy pěstounské péče mají svá specifika, ať už pozitivní, tak i negativní. Bakalářská práce může být využita jako podklad pro zkvalitnění sociální práce s pěstouny, výsledky mohou být inspirativní pro sociální pracovníky, kteří se zabývají náhradní rodinnou péčí. V neposlední řadě výsledky mohou sloužit široké veřejnosti, která se o tuto problematiku zajímá.
|
|
Percepce studentek a studentů sociální práce úlohy sociálního pracovníka náhradní rodinné péče
KOPEČNÁ, Eliška
Náhradní rodinná péče se orientuje na děti, které nemohou vyrůstat u svých biologických rodičů a je potřeba takovému dítěti zajistit náhradní formu rodinného zázemí. K tomuto zajištění existují formy náhradní rodinné péče, kterými jsou: osvojení, pěstounská péče, pěstounská péče na přechodnou dobu, poručenství s osobní péčí a svěření dítěte do péče jiné osoby. Systém náhradní rodinné péče prochází či se plánují změny, které mají proběhnout v rámci připravované novely zákona o sociálně-právní ochraně dětí. V bakalářské práci se věnuji problematice náhradní rodinné péče, ve které jsem se zaměřila na to, jak studenti a studentky sociální práce na Jihočeské univerzitě v Českých Budějovicích vnímají roli sociálního pracovníka v náhradní rodinné péči. Bakalářská práce je rozdělena na teoretickou a výzkumnou část. V teoretické části definuji pojem náhradní rodinná péče, poté uvádím základní právní úpravu této problematiky, vyjmenovala a definovala jsem jednotlivé formy náhradní rodinné péče, a nakonec jsem definovala sociálního pracovníka a popsala jeho roli v náhradní rodinné péči, ať už se jedná o sociálního pracovníka OSPOD či v doprovázející organizaci. Při zpracovávání výzkumné části byla zvolena kvantitativní výzkumná strategie a metoda dotazníkového šetření, která byla zrealizována pomocí vlastního strukturovaného dotazníku. V rámci výzkumu byly pro další vyhodnocení výsledků stanoveny dvě hypotézy. Cílem bakalářské práce je zjistit, jak studenti a studentky sociální práce vnímají roli sociálního pracovníka v náhradní rodinné péči.
|
|
Zkušenosti pěstounů s kontaktem svěřených dětí s jejich biologickými příbuznými
ZEMAN, Přemysl
Tato bakalářská práce se zaměřuje na zkušenosti pěstounů s kontaktem svěřených dětí s biologickými příbuznými. Je tvořena teoretickou a výzkumnou částí. Teoretická část je věnována popisu historie pěstounské péče v České republice, vzniku a zániku pěstounské péče, typům pěstounské péče, právům a povinnostem pěstounů, dávkám pěstounské péče, doprovázení pěstounů a kontaktu s biologickou rodinou. V rámci praktické části byl proveden kvalitativní výzkum, který byl zpracován polostrukturovanými rozhovory, v nichž byl výzkumný soubor zastoupen 7 informantkami z řad pěstounů. Rozhovory byly vyhodnoceny metodou otevřeného kódování a na základě toho bylo vytvořeno 7 kategorií, které byly rozčleněny na 13 podkategorií. Cílem práce bylo popsat zkušenosti pěstounů s kontaktem svěřených dětí s biologickou rodinou, dále pak zjistit, jak pěstouni hodnotí přínos kontaktu svěřených dětí s biologickou rodinou a jak se svěřené děti na tento kontakt připravují. Z výzkumu plyne, že zákony tolik nepohlíží na pocity a vnímání pěstounů, bylo zjištěno, že svěřené děti jsou úzce napojené na pěstounské rodiny, také bylo zjištěno, že nespolupracující a patologický biologický rodič může být zdrojem problémů v pěstounské péči a kontakt s biologickou rodinou není stresující jen pro svěřence, ale i pěstouny. Práce může sloužit pro další výzkum v problematice pěstounství. Dále by mohla být potencionálně využita jako zdroj informací pro zájemce z řad sociálních pracovníků i laiků.
|
|
Monitoring aktivit jednotlivých krajských úřadů pro náhradní rodinnou péči
REINOVÁ, Renata
Bakalářská práce je zaměřena na náhradní rodinnou péči a činnost krajských úřadů v procesu jejího zprostředkování. Cílem této bakalářské práce je zmapovat aktivity jednotlivých krajských úřadů pro podporu pěstounské péče, dále pak zjistit, jakým způsobem přibližují tuto problematiku široké veřejnosti a jak podporují a vzdělávají případné žadatele o pěstounskou péči. V bakalářské práci byly stanoveny dvě výzkumné otázky: "Jakým způsobem propagují jednotlivé krajské úřady pěstounskou péči?" a "Jaké činnosti provádějí jednotlivé krajské úřady pro vzdělávání žadatelů o pěstounskou péči?" Práce je rozdělena na část teoretickou a praktickou, přičemž teoretická část zahrnuje definici pojmů rodina, náhradní rodinná péče spolu s popisem jejích jednotlivých forem, vysvětlení tématiky sociálně-právní ochrany dětí a činnosti krajských úřadů v procesu zprostředkování náhradní rodinné péče. V praktické části byla k dosažení stanoveného cíle využita kvalitativní výzkumná strategie, technika polostrukturovaného rozhovoru a metoda dotazování. Výzkumný soubor tvořili sociální pracovníci krajských úřadů z oddělení sociálně-právní ochrany dětí, kteří mají na starost náhradní rodinnou péči. Výsledky byly vyhodnoceny pomocí otevřeného kódování. Z výsledků provedených rozhovorů vyplývá, že způsoby propagace náhradní rodinné péče se u zkoumaných krajských úřadů převážně shodují. Zároveň bylo zjištěno, že vzdělávání žadatelů o pěstounskou péči není ve většině případů prováděno přímo krajskými úřady. Tuto roli zastávají příspěvkové organizace, které mají pověření k výkonu sociálně-právní ochrany dětí. Tato bakalářské práce může být použita jako souhrnný studijní materiál pro studenty, širokou veřejnost či zájemce o náhradní rodinnou péči. Na základě zjištěných dat lze práci využít jako studijní materiál pro strategické plánování usilující o zlepšení propagace náhradní rodinné péče.
|
|
Rizikové chování dětí v pěstounské péči
VLČKOVÁ, Dominika
Diplomová práce se zabývá problematikou rizikového chování dětí v pěstounské péči se zaměřením na příčiny a důsledky rizikového chování. První část práce je zaměřená na charakteristiku náhradní rodinné péče, a podrobněji je vysvětlena zejména pěstounská péče, dále se práce věnuje vymezení rizikového chování, kde podrobněji vysvětluji jednotlivé typy rizikové chování, příčiny vzniku a prevenci rizikového chování, role doprovázející organizace a orgánu sociálně-právní ochrany dětí. Druhá část práce je zaměřena na výzkum, kde bylo hlavním cílem zmapovat rizikové chování u dětí v pěstounské péči zaměřením na důsledky jejich jednání.
|
|
Psychologický dopad na dítě při odchodu z pěstounské péče
ULDRYCHOVÁ, Iveta
Práce se zabývá problematikou důvodů, kvůli kterým, musí děti opouštět náhradní rodiny. Práce je rozdělena do šesti částí. Práce popisuje jednotlivé druhy náhradní rodinné péče, kdy se nejvíce zabývá pěstounskou a poručenskou péčí. Dále se zaměřuje na problémy, které se mohou vyskytnout na jejím začátku, v průběhu a po odchodu dítěte. Práce obsahuje kategorie dětského traumatu, které mohou v rámci náhradní péče hrát roli a které mají dopad na různé oblasti vývoje dítěte. Práce se dále zabývá typy dětí, které na trauma reagují a také popisuje vybrané vlivy, které na děti v obtížných situacích jejich vývoje působí. Dále se v práci hovoří o principech terapeutické péče a vlivech, které na děti v pěstounské a poručenské péči působí. Další část práce rozlišuje různé druhy důvodů, kvůli kterým, musí děti náhradní rodiny opouštět. Poslední kapitola práce propojuje všechny aspekty předchozích kapitol a nahlíží na problém odchodu dětí z náhradní péče z více úhlů pohledu. Poslední část práce se zabývá zprostředkovanou a nezprostředkovanou péčí, kdy jejich problémy nesou rozdílné situace, a i rozdílné psychologické dopady na dítě.
|
| |
|
Analýza žadatelů o náhradní rodinnou péči v Jihomoravském kraji v letech 2002 – 2009
Moder, Patrik ; Špalek,, Jiří (oponent) ; Doubravský, Karel (vedoucí práce)
Předmětem této bakalářské práce je analýza žadatelů o náhradní rodinnou péči, kteří se účastnili povinných příprav zprostředkovaných občanským sdružením Trialog, v letech 2002 - 2009. Teoretická část obsahuje teorii náhradní rodinné péče, časových řad a regresní analýzy. Praktická část se zaměřuje na analýzu ukazatelů týkajících se žadatelů o náhradní rodinnou péči, zjistím prognózy dalšího vývoje těchto ukazatelů. Dále bude vyhodnocen dopad vývoje ukazatele počtu žadatelů na finanční situaci občanského sdružení. Praktickou část poté shrnu a vyslovím závěr a návrhy plynoucí ze zjištění v praktické části.
|