|
Ženy novinářky : genderové stereotypy na poli válečného zpravodajství
Zapalačová, Pavlína ; Vochocová, Lenka (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
Diplomová práce "Ženy novinářky: genderové stereotypy na poli válečného zpravodajství" je kvalitativní analýzou sebepojetí novinářek v oblasti válečné/konfliktní žurnalistiky. Pomocí polořízených otevřených rozhovorů s novinářkami, jež disponují zkušenostmi reportování z válečných nebo konfliktních oblastí, byl vytvořen sebeobraz profese. Cílem bylo zaměřit se na případné genderové stereotypy v profesi, které mohou ženy v oblasti válečného zpravodajství, jež je považováno převážně za doménu mužů, ovlivňovat. Snahou bylo zjistit, jak pohlaví novinářek působí v rámci zdůrazněné profese a jaké jim přináší výhody a nevýhody. Samotné analýze předcházela část, kde byla nastíněna problematika genderu v žurnalistice obecně, historický vývoj vstupu žen do profese, snaha mužů udržet je mimo ni a mechanismy, které vydělovaly tzv. ženskou žurnalistiku a přisuzovaly jí konotativní významy. Obsahem teoretické části je také vzdělání a výchova novinářek, genderová kultura a hodnoty v redakcích a představení jednotlivých ženských osobností - válečných i neválečných - které dosáhly v profesi úspěchu a podařilo se jim překonat genderové stereotypy. Popis válečného zpravodajství pak přibližuje rámec, ve kterém se pozorovaný jev odehrává.
|
|
Spisovnost a nespisovnost v mediální komunikaci tištěných deníků a jejich vliv na diskuse o spisovném jazyce
Pospíšilová, Martina ; Šoltys, Otakar (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na analýzu užívaných jazykových prostředků v tištěných médiích, konkrétně nejčtenějších celostátních deníků, z období druhého čtvrtletí roku 1993. V tomto roce totiž proběhla zásadní lingvistická konference na téma spisovná čeština a jazyková kultura. Analýza se zaměřuje především na takové prostředky, jež se neshodují se spisovnou varietou jazyka. Teoretická část práce pojednává o základních pojmech, jako jsou norma, kodifikace, národní jazyk a jeho variety, jejichž definice a pochopení rozdílných postojů k nim jsou důležité pro druhou, analytickou část práce. V té jsou pomocí kvantitativní obsahové analýzy rozebírány jazykové prostředky, které se vyskytují v textech tištěných médií, jsou nastíněny motivace jejich užití a jejich funkce. Získané poznatky jsou následně porovnány s příspěvky týkajícími se spisovné češtiny a kultury jazyka, které byly předneseny na olomoucké lingvistické konferenci v roce 1993. Práce poskytne jasnou představu o vlivu výskytu nespisovných jazykových prostředků ve veřejných sdělovacích prostředcích na téma akademických diskusí o spisovném jazyce.
|
|
Automobilový průmysl na stránkách denního tisku v roce 2007
Dobiáš, Petr ; Trampota, Tomáš (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
Bakalářská práce zpracovává kvantitativní obsahovou analýzu tématických rubrik výše jmenovaných deníků na vzorku zahrnujícím všechna vydání v roce 2007. Je soustředěna výhradně na rubriky zaštiťující problematiku automobilismu a jejím cílem je popsat shodnosti a rozdíly v obsahové nabídce, jakým způsobem je vedena, jaký prostor zaujímá, a jaký druh informací svým čtenářům předává. Práce se věnuje segmentaci prostoru na kvantifikovatelné proměnné a výsledky šetření podrobuje statistickým analýzám. Veškerá zjištění jsou prezentována prostřednictvím tabulek a grafů. Výsledkem je kvantitativní popis zvolených tématických celků, který popisuje tématické a prostorové rozčlenění automobilismu jako tématu na stránkách podobných oddělení historicky, vývojově i co se čtenářských základen týká naprosto odlišných deníků deníků. V závěru jsou zodpovězeny otázky na sezonalitu a prostor, který jednotlivé deníky motorismu věnují.
|
|
Zdvořilost v televizní politické diskuzi
Dufek, Ondřej ; Kraus, Jiří (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
Rigorózní práce Zdvořilost v televizní politické diskuzi pojednává o specifických vlastnostech užívání zdvořilosti a nezdvořilosti v mediovaném politickém diskurzu na příkladu pořadu České televize Otázky Václava Moravce. V první části definuje televizní politickou debatu jako žánr. Poté podává přehled vývoje teorií zdvořilosti ve světové i české tradici pragmatiky a pragmatické lingvistiky. Po shrnutí hlavních koncepcí formuluje vlastní variantu pojetí zdvořilosti a nezdvořilosti na základě kooperačního principu a teorie zdvořilosti s využitím konceptu tváře. Teoretické principy pak uplatňuje v praktické analýze debat a věnuje detailní pozornost nejvýraznějším prostředkům vyjadřování zdvořilosti a nezdvořilosti. V závěru identifikuje charakteristické zákonitosti jejich užívání v politické televizní diskuzi a poukazuje na relativní faktory, které podobu komunikace ovlivňují. Rigorózní práce pomáhá zmapovat oblast, v níž se střetává konflikt a kooperace jako dvě protichůdné síly, a vysvětluje jejich interakci pomocí užívání zdvořilosti a nezdvořilosti. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Pojetí ideálu ženského těla v lifestylových časopisech pro ženy
Kratochvílová, Renata ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Köpplová, Barbara (oponent)
Diplomová práce Pojetí ideálu krásy ženského těla v lifestylových časopisech pro ženy analyzuje dva tituly, Marianne a Svět ženy, v období roku 2017. Práce si klade za cíl zjistit, jak je na stránkách těchto dvou titulů pojímán ideál krásy ženského těla, přičemž vychází z hypotézy, že ženám je v lifestylových časopisech obecně předkládán ideál krásy spojený se štíhlostí. Práce zkoumá jak obrazový, tak textový obsah časopisů včetně titulních stran, a to pomocí kvantitativní obsahové analýzy a analýzy sémiotické. Práce primárně vychází z teorie sociální konstrukce reality, která je blíže popsána v teoretické části. Ta dále vymezuje jednotlivé teoretické pojmy a koncepty důležité pro pochopení celé práce a po ní následuje část věnovaná výzkumům, které se již zabývaly pojetím ideálu krásy v médích. Závěr teoretické části pak kategorizuje tisk pro ženy a přibližuje jeho rozvoj. Druhý oddíl práce se věnuje výzkumnému záměru, podrobnější charakteristice obou zkoumaných časopisů a popisu metod použitých v poslední části, tedy kvantitativní obsahové analýzy a analýzy sémiotické. Analytická část se věnuje stanovení výzkumných otázek a hypotéz, konstrukci obsahových kategorií, které tvoří jádro obsahové analýzy a samotné interpretaci výsledků výzkumu.
|
|
Proměna prezentace mužů v časopisech pro ženy během let 1998-2008
Tůmová, Kateřina ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Osvaldová, Barbora (oponent)
Bakalářská práce "Proměna prezentace mužů v časopisech pro ženy během let 1998-2008" pojednává o způsobu prezentace muže a mužského světa v časopisech Cosmopolitan a Žena a život. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. V teoretické části se práce zabývá teoretickými východisky souvisejícími s tématem - konstrukcí sociální a mediální reality, reprezentacemi, genderem a genderovými stereotypy, ideologií patriarchátu, tradičními rolemi ženy a muže ve společnosti a také charakteristikou časopisů pro muže a ženy. V praktické části se bakalářská práce pomocí kvantitativní analýzy snaží zjistit, v souvislosti s jakými tématy je muž v časopisech pro ženy zobrazován, jak se chová a jak vypadá. Soustředí se na to, zda došlo během let 1998-2008 k proměně prezentace muže v těchto časopisech.
|
|
Mediální výchova na školách - kriticko-analytický či produkční přístup
Ročňák, Jakub ; Wolák, Radim (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
Cílem předkládané práce, jež nese název "Mediální výchova na školách - kriticko- analytický či produkční přístup", je na teoretickém základu, jenž ukotvuje rámec našeho zájmu, zmapovat aktuální stav praxe mediální výchovy na vzorku středočeských gymnáziích. Naší snahou je v teoretické části poskytnout čtenářům rozsáhlejší vhled do problematiky mediální gramotnosti jako cíle mediální výchovy, postihnout stručně historii vývoje pohledu na úlohu mediální výchovy, stejně jako prozkoumat, jakým způsobem je mediální výchova začleněna v rámci českého systému sekundárního vzdělávání a reflektovat formy její možné realizace. V neposlední řadě má práce popsat a přiblížit dva základní přístupy k výuce mediální výchovy, jejichž prostřednictvím má tato směřovat k rozvoji mediální gramotnosti a jež jsou obsaženy v samotném názvu práce. Výzkumu vedeného kombinací dotazníkového šetření a rozhovorů s pedagogy využíváme jako prostředku přemostění mezi stanovenou teorií a obrazem skutečné praxe. Výzkumná část si tak bere za cíl především poskytnout rámcový vhled do současné praxe vyučování mediální výchovy na středočeských gymnáziích a skrze interpretaci hlavních postřehů poukázat alespoň na základní problematické body, s nimiž se při realizaci mediální výchovy musí pedagogové potýkat.
|
|
Mediální výchova v České republice a Velké Británii : porovnání přístupů
Kašpárková, Lenka ; Wolák, Radim (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
Hlavním cílem diplomové práce je porovnání vybraných oblastí mediální výchovy v České republice a Velké Británii. Práce se zaměřuje na vymezení teoretického rámce mediální výchovy, uvádí definice mediální gramotnosti a mediální výchovy, přibližuje různé přístupy k realizaci mediální výchovy a její historický vývoj v České republice a Velké Británii. Práce má komparativní charakter. Porovnání je provedeno v následujících oblastech: postavení mediální gramotnosti v národních kurikulárních dokumentech, vzdělávání a školení pedagogů, instituce, které se zabývají mediální výchovou, vzdělávací aktivy a iniciativy ze strany médií.
|
| |
|
Bílý dům uvádí: mediální obraz Baracka Obamy
Seidlová, Kristýna ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Zezulková, Markéta (oponent)
Diplomová práce Bílý dům uvádí: Mediální obraz Baracka Obamy se zabývá mediální prezentací prezidenta USA, Baracka Obamy, prostřednictvím oficiálního mediálního kanálu Bílého domu. V rámci kvalitativní sémiotické analýzy obsahu je zde zkoumáno pět záznamů projevů prezidenta Obamy, a to se zaměřením na jazykové, vizuální i auditivní znakové kódy. Samotné analýze předchází výklad odborných termínů, které se týkají převážně reprezentace reality. Na jejich základě je potom analýza pojata jako výčet různých způsobů dosažení mediální konstrukce reality, na níž má podíl jak sám prezident, tak Kancelář Bílého domu pro komunikaci, která má obsah zmíněného kanálu na starost. Pro rozšíření kontextu jsou zahrnuty i všeobecné informace o fungování mediální komunikace prezidenta USA. Cílem práce je tedy výklad jednotlivých komunikačních prvků nabídnutých kanálem Bílého domu a analýza jejich symbolického významu za účelem vykreslení procesu vzniku specifického mediálního obrazu prezidenta. Důležitý je pak také přístup k analyzovanému obsahu z pohledu interkulturní komunikace. Je totiž potřeba vzít v potaz, že je tento obsah vytvořen v americké kultuře a analyzován v české.
|