|
Specifika ošetřovatelské péče o nemocného s lymfomem
ŠTOKSOVÁ, Lucie
Bakalářská práce se zabývá ošetřovatelskou péčí o pacienta s lymfomem. Pacienti s tímto onemocněním pociťují značnou únavu a jejich stav mohou zhoršovat komplikace spojené s léčbou. Nejčastější komplikace, které se při léčbě objevují, jsou nevolnost, zvracení, průjem a záněty dutiny ústní. Úlohou sestry je efektivní ošetřovatelská péče o pacienta, psychická podpora a dostatečná komunikace. Bakalářská práce je rozdělena na část teoretickou a na část výzkumnou. V teoretické části je popsána charakteristika onemocnění, léčba a ošetřovatelská péče o pacienta s lymfomem. Ve výzkumné části bylo použito kvantitativního šetření pomocí anonymních dotazníků pro sestry a kvalitativního šetření, kde byly provedeny rozhovory s pacienty. Prvním stanoveným cílem bakalářské práce bylo zjistit informovanost sester o ošetřovatelské péči u nemocných s lymfomem. Druhým cílem bylo zjistit, zda současná ošetřovatelská péče o nemocné s lymfomem přispívá ke zlepšení jejich psychického stavu. K prvnímu cíli byla zvolena hypotéza: Sestry jsou informovány o ošetřovatelské péči u pacientů s lymfomem. Odpověď na tuto hypotézu zní: Ano, sestry jsou informovány o ošetřovatelské péči u pacientů s lymfomem. Ke druhému cíli byla zvolena výzkumná otázka: Jak přispívá ošetřovatelská péče ke zlepšení psychiky u nemocných s lymfomem? Odpověď na tuto otázku zní: Ošetřovatelská péče přispívá ke zlepšení psychiky nemocných možností spolupracovat s psychologem, podporou ze strany zdravotnického personálu a dostatečným informováním pacientů o průběhu léčby a ošetřovatelské péči. Tato práce může sloužit jako doplňující informační materiál pro sestry, které se během své praxe s onemocněním zvané lymfom setkávají, ale i pro sestry, které chtějí získat informace o daném onemocnění. Důležité je, aby sestry své teoretické znalosti aplikovali i v praxi.
|
|
Systém a financování psychiatrické péče v ČR v období 2010 - 2016
Křížová, Natálie ; Lukášová, Tereza (vedoucí práce) ; Bartůsková, Lucia (oponent)
Bakalářská práce se orientuje na aktuální téma duševní zdraví, které je čím dál tím více společenskoekonomickým problémem současnosti. Práce přibližuje systém psychiatrické péče, který je stěžejní pro budoucí vývoj duševního zdraví české populace, jelikož dochází k neustále častějšímu výskytu pacientů s duševním onemocněním a tím k větší zátěži ekonomického systému. Na základě analýzy problematiky je zřetelné, že snaha vést strukturu péče ke komunitní péči nepřispěje ke snížení nákladů na léčbu, ale umožní lepší přístupnost psychiatrických zařízení pro pacienty. Financování psychiatrické péče není založeno na národním zdravotnickém systému, což velmi ovlivňuje směřování velké části prostředků do léčby v psychiatrických léčebnách.
|
|
Ošetřovatelská péče u pacientů s chronickou pankreatitidou
SKOŘEPOVÁ, Jana
Chronická pankreatitida je závažné onemocnění, které navzdory výraznému vývoji v diagnostice i léčbě je často diagnostikováno až v pozdních stádiích nemoci. Nemoc sice vyléčit nelze, ale úpravou životního stylu a dodržováním dietního režimu lze příznivě ovlivnit nejen průběh a progresi, ale i vznik komplikací. Tato bakalářská práce se věnuje problematice ošetřovatelské péče pacientů s chronickou pankreatitidou, úrovni informovanosti pacientů o svém onemocnění a režimových opatřeních při něm. Dále monitoruje ochotu a schopnosti respondentů změnu životního stylu a stravovacích návyků akceptovat.Cílem této práce je zjistit specifika ošetřovatelské péče u klientů s chronickou pankreatitidou. K dosažení cíle práce bylo v empirické části využito kvalitativních výzkumných metod.Výzkumné šetření probíhalo u nemocných s chronickou pankreatitidou navštěvujících gastroenterologickou ambulanci táborské nemocnice a do výzkumu byla zahrnuta skupina deseti respondentů v různém stádiu tohoto onemocnění. Jejich výběr byl podmíněn ochotou respondentů se výzkumu zúčastnit a spolupracovat na něm. S každým z respondentů byl veden polostrukturovaný rozhovor. Na základě studia této problematiky a výsledků výzkumného šetření byla jako výstup z práce pro nemocné s chronickou pankreatitidou vypracována stručná a přehledná informační brožura. Tento manuál by měl sloužit jako shrnutí a upřesnění informací, které si nemocný v klidu domova přečte poté, co byl edukován ústně. Vzhledem ke zjištěným výsledkům naší práce chceme, tuto práci a její výsledky, co nejvíce zpřístupnit odborné ošetřovatelské veřejnosti. Doufáme, že výsledky práce zvýší zájem odborné veřejnosti o tuto problematiku a osloví další pracovníky ochotné podílet se na jejím řešení.
|
| |
|
Ekonomické aspekty zdravotnictví a rizika legalizace euthanasie
Stehlíková, Jana ; Kuba, Jaroslav (vedoucí práce) ; Matula, Miloš (oponent)
Diplomová práce analyzuje problematiku legalizace aktivní euthanasie, s jejími hlavními dopady na společnost, možnostmi zneužívání a největšími obavami odborníků různých profesí týkajících se euthanasie. Zaměřuje se na lékařský, ekonomický, právní a náboženský pohled na euthanasii a definuje základní přístupy zastánců a odpůrců euthanasie. Zvláštní důraz je věnován právě přístupům lékařů, jejichž názory na legalizaci aktivní euthanasie se různí. Práce odmítá legalizaci euthanasie jako dobré řešení pro pacienty ať už nevyléčitelně nemocné či umírající, upozorňuje na důležitost zachování práva na život v současné podobě a staví se proti ekonomickému argumentu, který v euthanasii vidí levné a rychlé řešení nekonformní finanční situace ve zdravotnictví.
|
|
Ošetřovatelská perioperační péče z pohledu pacienta
LHOTSKÁ, Jana
Bakalářská práce se zabývá ošetřovatelskou péčí, která je poskytovaná pacientům před, během a po operačním zákroku až do propuštění do domácího ošetřování. Do výzkumného šetření jsou také zahrnuty sestry z chirurgických oborů a jejich spolupráce v perioperační péči. Teoretická část práce je zaměřena na problematiku ošetřovatelské perioperační péče, jak probíhá předoperační příprava a pooperační péče a jak nemocný vnímá období těsně před operačním zákrokem, kdy je předán na operační sál. Do teoretické části práce je také zahrnuta úloha sester, poskytujících perioperační péči a jejich vzájemná spolupráce. Prvním cílem práce bylo zjistit, jaká je úroveň návaznosti péče v perioperačním období z pohledu pacienta. Druhým cílem práce bylo zjistit průběh spolupráce zdravotnických pracovníků v perioperační péči. Výzkumné šetření bylo provedeno formou kvalitativního výzkumného šetření, metodou dotazování. Technikou sběru dat byly hloubkové individuální rozhovory s pacienty a sestrami. Výběr pacientů byl záměrný, pacienti museli být po operačním zákroku a být již v domácím ošetřování. Výběr sester byl také záměrný, chirurgické sestry musely pečovat o pacienty po operačních výkonech, anesteziologické sestry musely pracovat na chirurgických operačních sálech. Z výsledků výzkumného šetření vyplývá, že v předoperačním období spatřují pacienti největší problém v poskytování nedostatku informací o pooperační péči. Při zajišťování peroperační péče se anestezilogická sestra při prvním kontaktu představila pouze jednomu pacientovi. V pooperačním období nebyli všichni pacienti po úplném probuzení v kontaktu se sestrou, měli k dispozici pouze signalizační zařízení. Dále z rozhovorů s pacienty vyplývá, že všichni pacienti nebyli poučeni o prvním pooperačním vstávání z lůžka a další pooperační rehabilitaci. Z výsledků rozhovorů se sestrami se dozvídáme od chirurgických i anesteziologických sester, že na předoperační přípravě se anesteziologická sestra podílí až v den operace. Problémem ve spolupráci chirurgických a anesteziologických sester je předávání informací a dokumentace při předávání pacienta ze sálu. V pooperační rehabilitaci má sestra možnost spolupráce s rehabilitačním pracovníkem, ale jenom ve všední dny. Výsledky mé bakalářské práce by mohly být předány hlavní sestře nemocnice, ale zejména vrchním sestrám chirurgického a anesteziologického oddělení, aby měly možnost, domluvit se na lepší vzájemné spolupráci a komunikaci. Poněvadž na chirurgickém pooperačním oddělení pracuji, domnívám se tedy, že by bylo vhodné společně s kolegyněmi na oddělení konzultovat možné zlepšení poskytování ošetřovatelské péče v celém perioperačním období, popřípadě pořádat semináře, věnující se problematice ošetřovatelské perioperační péči. Sestry mohou pouze poukázat na to, že zřízení dospávacího pokoje na lůžkovém chirurgickém oddělení by bylo přínosem pro pacienty i pro sestry, ale jeho zřízení bohužel není v jejich silách. Dále by mohla být bakalářská práce použita jako zdroj informací pro sestry, pracující v chirurgických oborech.
|
|
Analýza financování lůžkové péče v České republice
Phan, Ngoc Ha ; Mikušová, Pavla (vedoucí práce) ; Slintáková, Barbora (oponent)
Bakalářská práce "Analýza financování lůžkové péče v České republice" se zaměřuje na problematiku financování lůžkových zařízení. Umožňuje získat přehled o zařízeních poskytující lůžkovou péči, snaží se seznámit čtenáře s fungováním systému financování nemocnic, jeho úhradovými mechanismy a představit princip financování lůžkové péče v nemocnicích vybraného kraje Vysočina, jehož statistické ukazatele, náklady a výnosy jednotlivých nemocnic jsou analyzovány a porovnávány v rámci území České republiky. Pro analýzu jsou použity výroční zprávy nemocnic, jejich účetní závěrky, údaje zveřejňované ČSÚ a prostřednictvím ÚZIS ČR.
|
| |
|
Postpenitenciární zacházení a prevence recidivy
Hrnčíř, Luděk ; Vokoun, Rudolf (vedoucí práce) ; Vanduchová, Marie (oponent)
Postpenitenciární péče o pachatele trestných činů je dovršením procesu ochrany společnosti realizovaného trestním právem. Samotné spáchání trestného činu je znamením toho, že selhává primární funkce trestního práva, kterou je předcházení trestné činnosti. Nastupuje postih ve formě trestu stanoveného trestním zákonem. V účelu trestání se odráží zájem společnosti na tom, aby pachatel trestného činu znovu v nelegální činnosti nepokračoval, aby se nevracel coby recidivující pachatel. Významnou součástí účelu trestání je tedy jeho výchovná a resocializační složka. Ta se neobejde bez prostředků podporujících návrat do běžného života, tedy bez pomoci společnosti k tomuto návratu. Nastavení principů takové podpory je nezbytným předpokladem pro snižování kriminality a znakem moderní demokratické společnosti. Je to právě trestní právo, které svými prostředky nejcitelněji zasahuje do práv a svobod jedince. Trestní represe je subsidiární vůči ostatním právním řešením a případná trestní sankce představuje až poslední možnost ochrany společnosti. Následky trestání tak logicky musí významně ovlivnit každého, kdo se dostane do střetu s nástroji trestního práva. Je zřejmé, že nejcitelnější zásah představují tresty spojené s odnětím svobody. Odsouzený ztrácí kontakt se světem, jsou zpřetrhány jeho sociální vazby,...
|
|
Informovanost stomiků před operačním výkonem
SOUKUPOVÁ, Alena
V této bakalářské práci se zabýváme informovaností stomiků před operačním výkonem. Informovanost a edukaci považujeme za nedílnou součást kvalitní a profesionální péče o pacienta. Pokud je pacient dostatečně a srozumitelně informován, stává se tak součástí léčebného, diagnostického a celého zdravotnického procesu a přejímá tak aktivní roli v péči o své zdraví. Cílem naší práce bylo zjistit, jak jsou stomičtí pacienti před výkonem informováni, zmapovat edukační proces a porovnat informace u plánovaného a akutního výkonu. K dosažení cílů jsme si zvolili kvantitativní metodu, pomocí anonymního dotazníku. Jako respondenty jsme oslovili stomické pacienty. Z výsledků jsme zjistili, že i když se informovanost od let minulých dost zlepšila, jsou v mnohých případech stále ještě nedostatky. Pacienti některým informacím buďto nerozumí nebo jsou pro ně nedostačující. Jak jsme očekávali, pacienti, přicházející k plánovanému výkonu, mají informací více než pacienti, přicházející v akutních případech. Ale i přesto, že je výkon akutní, měl by být pacient stručně informován a edukován. Edukační proces před resekčním výkonem je opět kvalitnější u plánovaných výkonů. Bohužel jsou pacienti, přicházející k akutní operaci, o tuto edukaci ochuzeni. Díky edukačnímu procesu se může pacientův strach snížit a jeho představa o budoucím životě je jasnější.
|