|
Echoes of EOKA: A Literary Exploration of Simon Mawer's and Soulla Christodoulou's Cyprus
Orphanides, Tomáš ; Topolovská, Tereza (vedoucí práce) ; Chalupský, Petr (oponent)
Cílem této práce je prozkoumat autenticitu a způsob vyobrazení období povstání EOKA na Kypru v dílech Simona Mawera Swimming to Ithaca (2006) a Soully Christodoulou The Summer Will Come (2018). Teoretická část práce zkoumá události mezi lety 1878 a 1959, tedy kritické období poznamenané britskou správní kontrolou, zásadními politickými změnami a ozbrojenou konfrontací mezi Brity a kyperskými Řeky. Praktická část se zaměřuje na rozbor románů a zkoumá dopad kampaně EOKA na každodenní život, perspektivy a soužití kyperských Řeků a Britů. Práce se rovněž zabývá tématy souvisejícími s osobními vztahy kyperských Řeků a Britů a zkušenostmi kyperských Řeků s migrací a usazením v Anglii. V závěru jsou romány na základě stanovených cílů porovnány, což poskytuje komplexní analýzu literární interpretace daného období. KLÍČOVÁ SLOVA postkoloniální literatura, novodobé dějiny Kypru, britská koloniální nadvláda, kampaň EOKA, Enosis, řecko-kyperská identita, současná britská historická beletrie, Simon Mawer, Soulla Christodoulou, migrace, sociálně-politické napětí, filhelenismus, koloniální dědictví, soužití komunit
|
|
Developing Critical Literacy: Postcolonial Literature in English Lessons at Upper Secondary Schools
Helebrant, Šárka ; Mikuláš, Martin (vedoucí práce) ; Dvořák, Bohuslav (oponent)
Cílem této diplomové práce je představit využití postkoloniální literatury v rámci rozvoje kritické gramotnosti v hodinách anglického jazyka na středních školách, a zároveň zvýšení povědomí o problematice bývalých kolonií, především Jižní Afriky. Teoretická část práce se zaměřuje na současnou podobu metodologie výuky literatury, strategie čtení a kritické gramotnosti, včetně jejího vývoje a hodnocení. Teoretická část práce zároveň ustanovuje základy pro praktickou část, která se skládá z kvalitativního výzkumu, a zahrnuje vstupní test, vlastní výzkum, průběžnou reflexi a sebereflexi učitele a žáků, a závěrečný test. Výzkum naznačuje, že je na kritickou gramotnost pohlíženo rozdílně, s ohledem na různé odborníky a další související obory. Výzkum dále ukazuje, že hodnocení kritické gramotnosti je postaveno především na domněnkách specialistů, kteří se o téma kritické gramotnosti zajímají, a proto v současné době nejsou k dispozici žádné standardizované testy, které by kritickou gramotnost měřily. V neposlední řadě výzkum ukázal, že se využití postkoloniální literatury zdá být optimálním zdrojem pro zvyšování kritické gramotnosti studentů, protože obě oblasti zahrnují stejná témata. Tato práce prokazuje, že využití postkoloniální literatury a vhodných učebních strategií vede ke zvýšení kritické...
|
|
The portrayal of the Windrush generation in Andrea Levy's Small Island and Samuel Selvon's The Lonely Londoners
Hemžalová, Simona ; Topolovská, Tereza (vedoucí práce) ; Chalupský, Petr (oponent)
Cílem diplomové práce je porovnat způsob vyobrazení tzv. Windrush generace, představující první vlnu přistěhovalců z původních britských kolonií do Británie, v dílech Malý Ostrov (2004) od Andrey Levy a Osamělí Londýňané (1956) od Samuela Selvona. Teoretická část práce čtenáři poskytuje socio-historický a kulturní přehled kolem původu vzrůstající imigrace v Británii po druhé světové válce, která dle vybraných sekundárních zdrojů rovněž přispěla k rozmachu rasismu a diskriminaci, zejména vůči obyvatelům karibského původu. Práce dále představuje základní koncepty postkoloniální a anglofonní karibské literatury a sleduje osobní zkušenosti s imigrací a charakteristické rysy psaní vybraných autorů. Ty jsou zásadní pro pochopení jejich tvorby a následnou interpretaci zkušenosti imigrantů zachycené v obou románech. Praktická část práce se opírá o poznatky prezentované v teoretické části práce a zaměřuje se na srovnání těchto románů z hlediska jejich ztvárnění tzv. Windrush generace, konkrétněji s ohledem na formu a obsah. Zároveň práce sleduje, jakým způsobem jejich literární znázornění zkušenosti imigrantů odpovídá realitě popsané ve vybrané odborné literatuře. Kromě toho si práce klade za cíl prozkoumat, zdali je mezi romány nějaký výraznější posun či rozdíl ve vyobrazení zkušenosti imigrantů a pokud...
|
|
Albert CAMUS and Kamel DAOUD
Štancl, Martin ; Fučíková, Milena (vedoucí práce) ; Šarše, Vojtěch (oponent)
Diplomová práce analyzuje romány l'Étranger a Meursault, contre-enquête, které představují příklad literárního dialogu, jenž odráží problémy spojené s postkoloniální společností. Srovnání textů ukazuje, jakým způsobem Kamel Daoud obměňuje původní text a k jakým hodnotovým posunům při této transformaci dochází. Důraz je kladen na jednotlivé postavy, na nichž se dá nejlépe ilustrovat odlišnost poselství vybraných románů, a to mimo jiné i díky rozboru onomastických systémů. V úvodu je pozornost věnována vzájemnému vztahu Alberta Camuse a Alžírska, který se zdá být značně rozporuplný. V hlavní části se detailně popisuje zmíněný významový posun mezi oběma díly, k čemuž dopomáhá porovnání počtu výskytů klíčových slov. Závěr se soustředí na důležitou roli jazyka, jenž je v obou případech rozdělen do dvou protichůdných kategorií, jež jsou zdrojem románového napětí. Výsledkem práce je interpretace Daoudova díla, v jejímž světle se rovněž objevují možnosti nových interpretací díla Camusova, a to obzvláště díky porovnání s texty významných teoretiků postkoloniálních studií. Do popředí vystupuje téma hledání identity, jež je motivováno kontaktem dvou odlišných kultur, ke kterému dochází od pradávna, což se odráží již v klasické mytologii, na kterou ve svých dílech oba autoři odkazují. Vzájemné propojení románů...
|
|
Developing Intercultural Communicative Competence through Reading Witi Ihimaera's The Whale Rider
Míková, Barbora ; Topolovská, Tereza (vedoucí práce) ; Červinková Poesová, Kristýna (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá rozvojem interkulturní komunikační kompetence (dále IKK) četbou díla z postkoloniální literatury (Pán velryb od Witi Ihimaera, 2005) v hodinách anglického jazyka. Teoretická část práce podává vysvětlení pojmů jako je interkulturní komunikační kompetence nebo kultura. Také popisuje přínosy čtení v hodinách anglického jazyka. Praktická část práce představuje projekt, který se skládá z celkem dvanácti hodin věnovaných četbě Pána velryb. Cílem projektu je podpořit rozvoj IKK u žáků, zvýšit jejich povědomí o jiných anglicky mluvících kulturách než jen těch tradičně vyučovaných a v neposlední řadě rozvíjet i jejich jazykové dovednosti. Výsledkem projektu je, kromě očekávaného zvýšení IKK, které je však těžko měřitelné, plakát na téma Maorská kultura, který žáci zpracovali. KLÍČOVÁ SLOVA interkulturní komunikační kompetence, postkoloniální literatura, čtení, výuka angličtiny, Pán velryb
|
|
City as a fictional character in the postmodernist novel: Alexandria Quartet and The Moor's Last Sigh
Freimannová, Dominika ; Beran, Zdeněk (vedoucí práce) ; Clark, Colin Steele (oponent)
v českém jazyce Tato bakalářská práce se zabývá tématem vyobrazení města v postmoderním románu, které je následně zkoumáno na dvou vybraných románech: Alexandrijském kvartetu Lawrence Durrella a Maurově posledním vzdechu Salmana Rushdieho. První část je věnována teoretickému rámci, ve kterém se snažím o vymezení pojmu postmoderní literatury, a který nastiňuje základní rysy, které tato literatura vykazuje. Tento rámec se opírá o pojem postmodernismu tak, jak jej chápe Linda Hutcheon a to zejména ve své studii A Poetics of Postmodernism. Zvláštní pozornost je zde věnována těm aspektům postmodernismu, které jsou aplikovatelné na vyobrazování města a na existenci vztahu mezi postmodernismem a modernismem. Druhá část nastiňuje základní koncepce prostoru určené modernismem. Hlavní koncepty, kterými se tato práce zabývá jsou: subjektivita, perspektiva, mýtus a palimpsest. Jak vyplývá ze vztahu mezi modernismem a postmodernismem, tyto koncepty by mělo být možné najít v transformované podobě i v postmoderní fikci v transformovaném stavu. Podle Lindy Hutcheon je hlavním prostředkem této transformace využití parodie, která umožňuje navození konceptů a jejich následné podkopání za účelem zpochybnění jejich platnosti v našich významotvorných procesech. Následující kapitola zkoumá , do jakých forem se dané...
|