| |
|
Postoje k trestu smrti v České republice
Trojanová, Eva ; Vávra, Martin (vedoucí práce) ; Šafr, Jiří (oponent)
Práce se zabývá postoji občanů České republiky k trestu smrti. Popisuje proměny vnímání absolutního trestu v historickém vývoji, jeho prezentaci veřejnosti a také změny v přístupu veřejnosti k tomuto trestu a k násilí obecně. Zabývá se vývojem technik poprav a společenskou situací kata a katovského řemesla. Tyto kapitoly jsou zařazeny především pro širší kontext, který umožňuje lépe využít a interpretovat data z výzkumu. Výzkum také ukazuje základní myšlenky příznivců a odpůrců trestu smrti a popisuje aktuální situaci týkající se trestu smrti ve světě. Výzkum, zabývající se postoji k trestu smrti v České republice byl realizovaný v roce 2012 a 2013 a využívá kvantitativní metody dotazníkového šetření, konkrétně online výzkumu na panelu respondentů. Tento výzkum byl uskutečněn na online panelu společnosti Millward Brown Czech Republic a vzorek tvořilo 821 respondentů. Výsledky výzkumu objasňují vliv sociodemografických charakteristik na postoje k trestu smrti. Tento výzkum dále studuje hlavní důvody pro a proti trestu smrti, zkoumá postoj k trestu smrti na základě zkušenosti s kriminalitou a vlivem znalostí o trestu smrti. Ve výzkumu bylo také hodnoceno, zda postoje lidí k trestu smrti ovlivňují jejich názory na možnou převýchovu vraha ve vězení a nebo názory na hlasování o trestu smrti v referendu.
|
|
Kauza Olgy Hepnarové v českém filmu: od reality a novinových zpráv k filmovému zpracování, až po filmové recenze
Kotoučová, Ditta ; Novotný, David Jan (vedoucí práce) ; Štoll, Martin (oponent)
Diplomová práce s názvem "Kauza Olgy Hepnarové v českém filmu: od reality a novinových zpráv k filmovému zpracování, až po filmové recenze" pojednává o kriminálním případu Olgy Hepnarové, která v úterý 10. července 1973 úmyslně najela nákladním automobilem do skupinky lidí postávající na stanici tramvaje a osm jich usmrtila. Jejím motivem byla pomsta společnosti za údajná příkoří, kterých se na ní měla dopustit. Olga Hepnarová byla odsouzena k trestu smrti a popravena v březnu 1975 jako poslední žena v Československu. V roce 2016 měl v kinech premiéru celovečerní hraný film Já, Olga Hepnarová režisérů Petra Kazdy a Tomáše Weinreba, který byl natočen na motivy této kriminální kauzy. Práce se zaměřuje jak na tento film a jeho adaptaci skutečnosti, tak na recenze, které vyšly ve vybraných denících a odborných filmových magazínech po premiéře snímku. Práce dále představuje dobové zpracování tématu ve vybraných denících v týdnu následují po zločinu, tedy od 10. do 17. července 1973. Cílem práce je komplexně popsat informování o kriminálním příběhu Olgy Hepnarové, který se zapsal do historie Československa.
|
|
Trest smrti
Hodrmentová, Michaela ; Vanduchová, Marie (vedoucí práce) ; Jelínek, Jiří (oponent)
Tato diplomová práce se zaobírá jedním z instrumentů trestního práva, konkrétně trestem smrti. Trest smrti je již dlouhá léta kontroverzním tématem, o kterém se diskutuje po celém světě. I když tento trest mají mnohé státy několik let či desetiletí zrušený, popřípadě ho neuplatňují, velmi se debatuje o tom, zda by neměl být opětovně zaveden. Po úvodním vysvětlení, proč jsem si, jako téma své diplomové práce, vybrala zrovna trest smrti, následuje pojednání o trestu obecně, jeho druzích, účelu spolu s teoriemi, které na něj nahlížejí, a dále konkrétněji o tom, co je přesně míněno pojmem trest smrti a jaký účel, z již uvedených, se vztahuje právě k němu. V další části mé práce najdeme obecný historický vývoj tohoto institutu, vývoj absolutního trestu v českých zemích a také mezinárodní dokumenty týkající se lidských práv a mého tématu též. V rámci obecného historického vývoje se podíváme, jak to s trestem smrti vypadalo ve starověku, středověku, v období absolutismu až se postupně dostaneme do současnosti. V rámci českých zemí se zaměříme na vývoj do roku 1918, na období první republiky, období protektorátu, na poválečný vývoj a na vývoj do roku 1990, kdy byl trest smrti na našem území zrušen. Co se týče mezinárodních dokumentů, pojednáme zde o významných dokumentech Organizace spojených národů, Rady...
|
|
Spravedlnost nebo odplata? Odsun Němců po druhé světové válce. Partyzánský lidový soud v Lanškrouně.
Kubíčková, Daniela ; Kubátová, Hana (vedoucí práce) ; Soukup, Jaromír (oponent)
Bakalářská práce popisuje jednu z doposud opomíjených kapitol českých moderních dějin, konkrétně fungování lidových soudů a otázku divokých odsunů. Práce je kvalitativní studií užívající analytické a statistické prvky. Práce zkoumá a porovnává údaje uvedené jak v primárních, tak v sekundárních zdrojích. Jejím cílem je vytvoření plastického obrazu toho, co se odehrálo v květnových dnech roku 1945 na lanškrounském náměstí. Práce navazuje na výzkum, věnující se bezprostředně poválečnému období. V několika měsících na přelomu jara a léta 1945 se (nejen v Československu) odehrály změny, které nenávratně změnily strukturu společnosti. Vlny migrace, nejrozsáhlejší v novodobé Československé historii, ovlivnily hospodářské, politické, kulturní a mezilidské vztahy a tím i celkový ráz společnosti. Prvotní euforie z osvobození se velmi rychle změnila na všeobecně projevovanou nenávistí vůči Němcům, kolektivně vnímaným jako viníci válečných hrůz. Odsunům organizovaným ze strany československé vládní garnitury předcházely rovněž útěky, vyhánění a "lidová" odplata. Transferem Čechů do pohraničních oblastí zde vzniklo kulturně i národnostně jednotného pohraničí, které dlouhodobě poznamenalo vnitřní uspořádání státu a také zásadním způsobem ovlivnilo česko-německé (i česko-rakouské) vztahy. České i německé...
|
| |
|
Postoje k trestu smrti v České republice
Trojanová, Eva ; Vávra, Martin (vedoucí práce) ; Šafr, Jiří (oponent)
Práce se zabývá postoji občanů České republiky k trestu smrti. Popisuje proměny vnímání absolutního trestu v historickém vývoji, jeho prezentaci veřejnosti a také změny v přístupu veřejnosti k tomuto trestu a k násilí obecně. Zabývá se vývojem technik poprav a společenskou situací kata a katovského řemesla. Tyto kapitoly jsou zařazeny především pro širší kontext, který umožňuje lépe využít a interpretovat data z výzkumu. Výzkum také ukazuje základní myšlenky příznivců a odpůrců trestu smrti a popisuje aktuální situaci týkající se trestu smrti ve světě. Výzkum, zabývající se postoji k trestu smrti v České republice byl realizovaný v roce 2012 a 2013 a využívá kvantitativní metody dotazníkového šetření, konkrétně online výzkumu na panelu respondentů. Tento výzkum byl uskutečněn na online panelu společnosti Millward Brown Czech Republic a vzorek tvořilo 821 respondentů. Výsledky výzkumu objasňují vliv sociodemografických charakteristik na postoje k trestu smrti. Tento výzkum dále studuje hlavní důvody pro a proti trestu smrti, zkoumá postoj k trestu smrti na základě zkušenosti s kriminalitou a vlivem znalostí o trestu smrti. Ve výzkumu bylo také hodnoceno, zda postoje lidí k trestu smrti ovlivňují jejich názory na možnou převýchovu vraha ve vězení a nebo názory na hlasování o trestu smrti v referendu.
|
|
Trest smrti
Jenerálová, Nela ; Tlapák Navrátilová, Jana (vedoucí práce) ; Vanduchová, Marie (oponent)
Tato rigorózní práce pojednává o institutu trestu smrti, a to z hlediska práva mezinárodního, evropského i vnitrostátního. Práce je zaměřena na několik hlavních okruhů, popisuje pojem a funkci trestu v obecné rovině, historický vývoj trestu smrti, zejména v českých zemích, současnou legislativu vztahující se k dané problematice z hlediska práva vnitrostátního i mezinárodního, právní úpravu trestu smrti ve vybraných světových státech, problematiku výjimečného trestu včetně zákonných požadavků pro jeho uložení, způsoby výkonu trestu smrti užívané v současnosti i v minulosti, statistiky veřejného mínění a zejména argumentaci pro a proti zavedení trestu smrti z pohledu autora práce. V práci je podrobněji popsána problematika výjimečného trestu, neboť ji autor považuje za přiměřenou alternativu trestu smrti, jejíž uložení je českým právním řádem připuštěno.
|
|
Trest smrti
Fuksa, Filip ; Císařová, Dagmar (vedoucí práce) ; Hořák, Jaromír (oponent)
Trest smrti - Shrnutí Jako téma své diplomové práce jsem zvolil trest smrti. Trest smrti je fenomén, který lidstvo provází od nejstarších dob, kdy byl nejpoužívanějším trestem. Ačkoliv je nejvyšší trest v současnosti na ústupu a v mnoha státech světa byl již zrušen, je to stále téma, které vzbuzuje vášnivé diskuze. V České republice byl trest smrti zrušen před více než dvaceti lety, většina obyvatel ale v průzkumech veřejného mínění volá po jeho obnově. Proto jsem se rozhodl v této práci vypořádat především s otázkou přijatelnosti trestu smrti a dále pracovat s alternativami tohoto trestu, které nabízí náš právní řád. V úvodu mé práce jsem určil okruh dílčích témat, kterým se budu dále věnovat, a položil si otázky, na které bych měl v průběhu práce odpovědět. Celá diplomová práce je rozdělena do osmi hlavních kapitol, které se dále dělí do podkapitol. V první kapitole se věnuji pojmu a účelu trestu jako takového. Shrnuji zde historické teorie o účelu trestání, a to jak teorie retribuční, utilitární, tak i teorie smíšené. V poslední podkapitole pak popisuji účel trestu v současném českém trestním právu. V druhé kapitole pak stručně charakterizuji trest smrti i s využitím poznatků o účelu trestu z předchozí kapitoly. Třetí nejrozsáhlejší kapitola se věnuje ústřednímu tématu celé práce a tou je přijatelnost...
|
|
Akce Robotka
Skořepová, Michaela ; Čechurová, Jana (vedoucí práce) ; Plachý, Jiří (oponent)
(česky): Tato diplomová práce se zabývá poválečnými osudy Josefa Robotky, účastníka druhého i třetího odboje, a lidí s ním spolupracujících. Nelze nezmínit jeho činnost za druhé světové války v Radě tří, ale klíčovým tématem bude jeho angažmá po roce 1945. Chtěla bych popsat jeho vystřízlivění z komunistických ideií během pobytu na Vorošilovově vojenské akademii v Moskvě, následný nucený návrat do Československa a poúnorovou spolupráci se zpravodajskou službou CIC. Budu se také snažit přiblížit roli státních orgánů při zatčení, vazbě a soudním procesu. V další části práce bych ráda zmapovala zatčení celé Robotkovy skupiny, její uvěznění a vlastní soud. Následující kapitoly se budou věnovat Robotkově popravě a roli manželek a blízkých příbuzných odsouzených. Práce je založena převážně na archivním výzkumu, doplněná vzpomínkami V. Nováčkové - Jakubové, Robotkovy neteře a blízké spolupracovnice. Jako základní otázku si pokládá, jak velký byl význam informací, které skupina poslala do zahraničí, a jaký význam by měly v případě eventuálního konfliktu.
|