|
Vývoj vzdělávání dospělých na přelomu 19. a 20. století
Nedvědický, Petr ; Veteška, Jaroslav (oponent)
Cílem rigorózní práce je analyzovat z kulturně-historického hlediska období 1848 do 1900, resp. 1918. Dále identifikovat a charakterizovat klíčové determinanty, které ovlivnily vznik a rozvoj výchovy a vzdělávání dospělých ve středoevropském prostoru (národní emancipační hnutí, vznik tělovýchovných, zájmově-kulturních a profesních spolků a organizací, technologicko-hospodářský pokrok, rozvoj železnice, působení zdravotnických organizací). Tyto společenské hybatele pokroku a rozvoje umožnily vzniknout např. osvětě, lidovýchově a univerzitním extenzím a dalším institucionalizaci výchovy a vzdělávání dospělých. Tyto kategorie se staly základem dnešní konceptualizace vzdělávání dospělých a diferenciace (zájmové, občansko-politické a profesní vzdělávání). Práce pojednává o vzniku a vývoji profesních a zájmových organizací, které stály u zrodu institucionálního vzdělávání dospělých. To se systematicky rozvíjelo ve druhé polovině 20. století. Zásadní vliv na to měly i mezinárodní organizace (OSN, UNESCO, OECD a Rada Evropy) podporující koncept celoživotního učení. Jednotlivé kapitoly charakterizují klíčové fenomény výchovy a vzdělávání dospělých s důrazem na širší kulturně-sociální a antropologický kontext. Zvláštní pozornost je věnována propracovanému a uceleného systému vzdělávání Tomáše Bati. Technický...
|
|
Časopisy českých osvětových a lidovýchovných institucí v první polovině 20. století
Marks, Pavel ; Šerák, Michal (vedoucí práce) ; Mužík, Jaroslav (oponent)
RESUMÉ Tato práce se věnuje časopisům českých osvětových a lidovýchovných institucí v první polovině 20. století. Soustředí se na analýzu jednoho ročníku periodik tří institucí. Konkrétně se jedná o časopis Česká osvěta vydávaný Masarykovým lidovýchovným ústavem, časopis Dělnická osvěta vydávaný Dělnickou akademií a časopis Osvěta venkova vydávaný Svobodným učením selským. Sledovaným obdobím jsou ročníky 1929-1930. K hlavním tématům, jimž se periodika věnují, patří teoretické úvahy o osvětě a lidové výchově či konkrétní činnost v této oblasti v ČSR - právní rámec (lidovýchovné zákony), výroční zprávy organizací, otázky jejich spolupráce na lokální i celostátní úrovni, přehledy nabízených aktivit. Časopisy přinášejí také aktuality, zajímavosti a příklady podobné činnosti ze zahraničí. Dále je v periodikách věnován prostor významným osobnostem z politiky, kultury a vzdělávání. K významným tématům se řadí také knihovnictví, literatura, divadelnictví, loutkářství, film, nebo v menší míře hudba. Časopisy se nevyhýbají ani politice a ideologickým otázkám. Časopisy se podobají strukturou a vybíranými tématy. Odlišují se hlavně důrazem, jež na konkrétní témata kladou.
|