|
Laserová úprava povrchů malých kloubů člověka
Křístek, Mikuláš ; Odehnal, Lukáš (oponent) ; Ranuša, Matúš (vedoucí práce)
V současnosti se při osteoartróze malých kloubů využívá totálních endoprotéz zajišťující fyziologický pohyb, bohužel životnost těchto kloubních implantátů je značně omezená. Nejčastější opotřebení vzniká v kontaktní oblasti implantátů s artikulačním povrchem. Využitím mikrotextur se jeví jako prospěšné pro ovlivnění tribologických vlastností, tato problematika však není dostatečně popsána. Tato bakalářská práce se zabývá vlivem různých mikrotextur na koeficient tření, pohybu proteinů v synoviální kapalině v kontaktní oblasti, opotřebení a také topografii povrchu. Měření byla provedena pomocí recipročního tribometru, optické profilometrie a fluorescenčního pozorování. Texturované vzorky dosáhly zvýšení koeficientu tření v kontaktní oblasti. Výsledky ukazují, že texturování povrchu může významně ovlivnit koeficient tření v kontaktní oblasti, což přispívá ke snížení opotřebení a prodloužení životnosti endoprotéz.
|
|
Studium tření poddajných kontaktů
Vala, Martin ; Galas, Radovan (oponent) ; Nečas, David (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá studiem tření poddajných kontaktů a parametry je ovlivňující. První část této práce poskytuje analýzu aktuální problematiky tření a poddajných materiálů. V další části se nachází základní definice tření, poddajných materiálů a poddajných kontaktů spolu se samotnou studií aktuálních článků. Poslední část této práce je diskuze zabývající se všemi články a ovlivňujícími parametry, které z těchto článků vychází. Následována potenciálními výzkumnými směry.
|
|
Okrajové podmínky ve válcovací mezeře při válcování za tepla a za studena
Luks, Tomáš ; Pernis,, Rudolf (oponent) ; Hajduk, Daniel (oponent) ; Horský, Jaroslav (vedoucí práce)
Při tvorbě modelů technologického procesu válcování jednu z klíčových rolí hraje určení teplotních a silových okrajových podmínek ve válcovací mezeře. V kontaktu ve válcovací mezeře pozorujeme proměnný průběh normálové síly, změnu vzájemné rychlosti těles, působení oxidů a maziv aj. Zahrnout vliv všech parametru při určení okrajových podmínek není jednoduché a vyžaduje rozsáhlá měření. Proto je účelem této práce vývoj nových teplotních a silových senzorů pro měření okrajových podmínek ve válcovací mezeře ve formě součinitele přestupu tepla v kontaktu a koeficientu tření a jejich použití při testovacích měřeních. Pro teplotní okrajovou podmínku při válcování zatepla je pracovní válec osazen podpovrchovým teplotním snímačem. Na základě zaznamenaných teplot a pomocí inverzní úlohy vedení tepla jsou vypočteny povrchové teploty válce a hustota tepelného toků mezi válcovaným materiálem a válcem. Několik typů senzorů bylo vyvinuto a úspěšně otestováno na zkušební stolici nebo v poloprovozním režimu válcování na trati. V simulacích a při měření byly porovnávány teplotní odezvy senzorů a schopnost inverzní úlohy správně rekonstruovat povrchovou okrajovou podmínku. Při dlouhodobém měření byla také sledována životnost senzorů. Ke snímání mechanického napětí na rozhraní válec-provalek a výpočtu koeficientu tření je využita metoda měřícího pinu, kdy vrchol měřícího elementu (pinu) je v kontaktu s válcovaným materiálem. Síly, působící na pin, jsou snímány tříosým piezoelektrickým snímačem sil a přepočteny na kontaktní napětí ve válcovací mezeře. Senzor byl zabudován do měřícího válce a otestován při válcování ocelových a hliníkových tyčí za tepla a za studena. Výsledky byly porovnány s integračním snímačem sil ROLLSURF.
|
|
Dynamická interakce automobilu s krytem vozovky
Svršek, David ; Blaťák, Ondřej (oponent) ; Fojtášek, Jan (vedoucí práce)
Rešeršní bakalářská práce, Dynamická interakce automobilu s krytem vozovky, se zabývá shrnutím základních poznatků o působících silách a faktorech, které ovlivňují interakci vozidla s povrchem vozovky. Práce je rozdělena do šesti základních částí, v nichž se zabývá vymezením základních pojmů a vlastností dynamiky, trakcí vozidla, brzděním, manévrovatelností vozidla, aspekty podvozku ovlivňující interakci a protismykovými vlastnostmi povrchu vozovky.
|
| |
| |
|
Šnekový dopravník
Pelka, Tomáš ; Škopán, Miroslav (oponent) ; Malášek, Jiří (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá, specifikuje a konstrukčně navrhuje řešení šnekového horizontálního dopravníku. Práce je rozdělena na výkresovou a textovou část s výpočtem dopravovaného materiálu spolu se stanovením výkonu elektromotoru. Dále je v textové části proveden návrh hlavních rozměrů dopravníku včetně pevnostní kontroly šneku, řešení závěsných ložisek, problematika montáže, údržby a možné výměny šneku v případě opotřebení.
|
|
Návrh testovacího stavu pro stanovení opotřebení u kontaktu železničního kola a kolejnice
Rec, Matouš ; Prokop, Aleš (oponent) ; Řehák, Kamil (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou opotřebení železničního kola a kolejnice. Opotřebení těchto komponent je závislé na mnoha parametrech, mezi které patří kontaktní napětí, kontaktní tlak a rozměry kontaktní plochy. Tyto parametry jsou určeny především jízdním obrysem kola, profilem kolejnice a zatížením kontaktní oblasti. Významný vliv na opotřebení mají i materiály kol a kolejnic, drsnosti a tvrdosti funkčních ploch, nebo například zbytkové napětí v materiálu. Pro všechny výše uvedené parametry je společné, že jsou určeny již při výrobě železničních kol a kolejnic a jsou tedy dány normami pro výrobu těchto komponent. Na opotřebení mají ovšem významný vliv i parametry, které se v průběhu provozu mění, což je například přítomnost kontaminantů, nebo maziva v kontaktu, měnící se jízdní obrys vlivem opotřebení, poměr skluzu, nebo koeficient tření. Opotřebení je proces, který nelze při této aplikaci eliminovat, ale pouze korigovat. K tomuto účelu slouží například aplikace maziva do kontaktu při průjezdu obloukem pro dosažení ideálního koeficientu tření, nebo údržbové broušení pro obnovu jízdních obrysů. Výzkum opotřebení je důležitý z hlediska finanční úspory, kterou může přinést jeho optimalizace a také z hlediska predikce opotřebení, což je základ pro nastavení optimálních intervalů mezi údržbovým broušením. Kvalitní predikce opotřebení je také klíčovým oborem pro zvýšení bezpečnosti provozu železničních vozidel. Z těchto důvodů je opotřebení zkoumáno hned několika metodami, jako jsou například výpočetní modely, multi-body dynamics software a technické experimenty. V této práci je proveden koncepční návrh testovacího stavu, který umožňuje výzkum opotřebení experimentálním přístupem. Výsledné zařízení je schopné simulovat objemové i únavové opotřebení při stavech, kterými reálné železniční kolo a kolejnice procházejí. Toto zahrnuje jízdu po rovné trati, průjezd obloukem, nebo například prokluz kola při brzdění.
|
|
Analýza koeficientu tření obtokového ventilu turbodmychadla
Wolf, Juraj ; Spáčil, Tomáš (oponent) ; Krejčí, Petr (vedoucí práce)
Cílem této diplomové práce je představit novou metodu určení koeficientu tření obtokového ventilu turbodmychadla. Za tímto účelem bylo navrhnuto a zkonstruováno testovací zařízení. Vysledky z testů byli zpracovány a porovnany v simulačních programech ANSYS a MSC Adams. Predstavená metoda poskytuje presné a dostapuné meření koeficientu tření pro ruzne typy obtokového ventilu turbodmychadla.
|
|
Studium tření kyčelních kloubních náhrad s povlakem
Nosek, Matěj ; Streďanská, Alexandra (oponent) ; Nečas, David (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývala vlivem povlaku na koeficient tření, který byl aplikovaný na povrch kyčelní kloubní náhrady. Cílem bylo porovnat jednotlivé kombinace s povlakem a bez povlaku s uvažováním třech modelových maziv. Experimentální měření probíhalo v konfiguraci kulička–jamka v kyvadlovém simulátoru kyčelního kloubu. Ke zpracování výsledků byl použit DEWEsoft, MATLAB a MS Excel. Při měření byly použity 4 hlavice, 2 jamky a 3 kapaliny. Povlak je na bázi polymerů vytvořených z PEGMA-360 a PEGDMA-550. Povlakem bylo docíleno snížení koeficientu tření maximálně o 5,4 % a zvýšení maximálně o 16,1 % oproti nepovlakovaným dvojicím. Výsledky práce mohou být užitečné pro další výzkum povlaku a jeho aplikace na kyčelní náhradu, což může vést k prodloužení životnosti implantátů.
|