|
Kvalita života u osob vyššího věku v ČR
Pojerová, Jana ; Pavlů, Dagmar (vedoucí práce) ; Šorfová, Monika (oponent)
Název: Kvalita života u osob vyššího věku v ČR Cíle: Cílem práce je zhodnotit kvalitu života u osob vyššího věku v ČR v souvislosti s fyzickou aktivitou a zároveň prozkoumat jejich povědomí o pojmu stařecká křehkost. Mezi dílčí cíle patří rešerše literatury dané problematiky a zpracování teoretických východisek a na jejich základě formulovat výzkumné otázky. Dalším cílem je potom provedení samotného výzkumu, tvořeného jednorázovým šetřením pomocí řízeného rozhovoru. Na závěr potom podrobná analýza rozhovorů, zpracování výsledků a diskuse. Metody: V práci je použita metoda rešerše dostupných českých i zahraničních literárních zdrojů a dále metoda řízeného strukturovaného rozhovoru s předem stanovenou baterií otázek ke sběru dat. Pomocí rozhovoru byly zjišťovány názory na zdravé stárnutí, fyzickou aktivitu a její vliv na kvalitu života a stařeckou křehkost. Celkem bylo osloveno 17 starších dospělých. Analýza rozhovorů byla následně provedena podle metodiky dle Giorgiho (1985) na základě které byly stanoveny výsledky. Výsledky: Pozitivně kvalitu života osob vyššího věku v ČR kromě jiných faktorů ovlivňuje i fyzická aktivita. Dále je to nezávislost, psychická pohoda, sociální vztahy a jakákoli činnost či aktivita. Naopak negativně kvalitu života ovlivňuje fyzický úpadek související se stářím. Osoby...
|
|
Zdravé stárnutí v kontextu ošetřovatelské péče
RADOVÁ, Ludmila
Zdravé stárnutí je program, který by měl ovlivnit život každého jedince, žijícího v zemích, kde rychle stoupá průměrný věk obyvatelstva. Právě proto jsem se tématice zdravého stárnutí rozhodla věnovat ve své diplomové práci. Naše země se zapojuje nejen do několika menších regionálních programů zaměřených na život seniorů, ale i do akcí , na nichž spolupracuje celá Evropa. Pokud chceme umožnit seniorům po všech stránkách kvalitnější život, je nezbytné program Zdravé stárnutí mnohem více propagovat . Zde se pro mne jako pro sestru otvírá velké pole působnosti.Za cíl 1 jsem si zvolila zmapovat přístup seniorů ve vybraných zdravotnických zařízeních ke zdravému stárnutí, za cíl 2 zmapovat přístup klienta v předdůchodovém věku k principům zdravého stárnutí a cíl 3 zmapovat úlohu všeobecné sestry v podpoře zdravého stárnutí u klientů v předdůchodovém věku. Výzkumné otázky vyplývaly z těchto cílů. 1. výzkumná otázka zněla, jaký je přístup klienta v předdůchodovém věku k principům zdravého stárnutí. 2. výzkumná otázka zněla, jaká je úloha všeobecné sestry v podpoře zdravého stárnutí u klientů v předdůchodovém věku. Ve výzkumu byla stanovena i jedna hypotéza, a to že osobní cíle se budou měnit v závislosti na bariérách. Pro diplomovou práci bylo zvoleno kvalitativní i kvantitativní výzkumné šetření. Byl prováděn hloubkový rozhovor , další informace byly získávány formou ankety. K rozhovorům byly využity dva výzkumné soubory, 1. výzkumný soubor tvořilo 11 respondentů z ambulancí praktického lékaře, 2. výzkumný soubor tvořilo 6 sester, z pracovišť ambulantních lékařů. Pro ankety bylo zvoleno 150 respondentů z vybraných zdravotnických zařízení. Pomocí rozhovorů jsem se snažila získat odpovědi na výzkumné otázky. Z rozhovorů jsem získala mnoho užitečných informací. Vznikly tak specifické kategorie jak u respondentů, tak i u sester. Vzniklé kategorie u respondentů jsou tyto: trávení volného času, vzdělávání, pracovní zátěž, prevence a prohlídky u lékaře, životospráva, komunitní ošetřovatelství, zdravé stárnutí. Kategorie u sester jsou tyto: zdravé stárnutí z pohledu sestry, prevence a geriatrická sestra v ambulanci, komunitní ošetřovatelství, podpora zdraví u klientů ze strany sestry v ambulanci. Informace z rozhovorů se prolínaly a často spolu korespondovaly. K výzkumným otázkám se vztahují i výsledky. Sestra má velkou úlohu v edukaci, v předávání potřebných informací klientům, v propagování preventivních programů, v tom, jak při klientovi pomáhá řešit a nést jeho problémy. Důležitá je i motivace klientů v předdůchodovém věku, právě v tomto období může jedinec svůj pozdější život, jeho délku i kvalitu hodně ovlivnit. Můžeme pozorovat, jak lidé vnímají obecně přípravu na stáří a jak se mění jejich pohled s přibývajícím věkem.Získané informace z výzkumného šetření mohou sloužit ke zlepšení kvality ošetřovatelské péče a ke zlepšení a větší motivaci klientů v předdůchodovém věku.
|