|
Řízení servopohonu pomocí platformy Zedboard
Kozumplík, Miroslav ; Bartík, Ondřej (oponent) ; Veselý, Libor (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá návrhem a implementací algoritmu řízení servopohonu na platformě Zedboard. Cílem práce je popsat princip algoritmu vektorově orientovaného řízení FOC synchronního motoru s permanentními magenty. Algoritmus FOC je následně implementován za pomoci využití automatického přístupu generování IP Core pro FPGA v SoC Zynq-7000. Pro propojení Zedboard platformy s reálným PMSM servopohonem je navržena řídicí platforma na desce plošných spojů. Navržená DPS obsahuje dvouúrovňový napěťový střídač z MOSFET tranzistorů, Hallovy sondy pro měření proudu fázemi motoru a další prvky nutné pro zpětnou vazbu a řízení PMSM motoru algoritmem vektorově orientovaného řízení FOC a SVPWM.
|
|
Pokročilé řízení stejnosměrného třífázového motoru
Hanuš, Radek ; Boušek, Jaroslav (oponent) ; Háze, Jiří (vedoucí práce)
Cílem této práce je návrh a praktická realizace řídicí jednotky třífázového stejnosměrného motoru, jež bude schopna motor ovládat s ohledem na dosažení maximální účinnosti. Ke splnění tohoto požadavku bude použito vektorové řízení v kombinaci s modifikací harmonických průběhů pro buzení jednotlivých fází motoru. Důraz je kladen na jednoduchý a originální přístup k problematice a možnost využití zařízení v předchozí zpracované bakalářské práci, na kterou volně navazuje. První část práce pojednává o dostupných komerčních i amatérských řešeních. V druhé části je rozebrána cílová skupina motorů a způsoby jejich buzení. Třetí část se věnuje vektorovému řízení a jeho jednotlivým komponentám společně s návrhem vlastního přístupu k problematice. A konečně čtvrtá a pátá část realizuje tento přístup výrobou elektronické části a tvorbou řídicího a komunikačního programu včetně provedení nezbytných nastavení.
|
|
Programování mikrokontrolérů c2000 v programu MATLAB/Simulink
Šoupal, Ondřej ; Ctibor, Jiří (oponent) ; Pazdera, Ivo (vedoucí práce)
Cílem této práce je prozkoumat možnosti metody automatického generování kódu, popsat koncept tvorby aplikace ve vybraném prostředí MATLAB/Simulink pro vývojový kit Texas Instruments LaunchPad a vytvořit pro něj aplikaci pro řízení DC a asynchronního motoru v tomto prostředí. Práce se zaměřuje na detailní popis aplikace, která spočívá v unipolárním/bipolárním řízení H-můstku výkonového měniče pro DC motor, měření výstupních proudů, otáček a jejich zobrazování v reálném čase s pomocí sériové linky. Dále se práce zabývá skalárním a vektorovým řízením asynchronního motoru. Všechny aplikace jsou vytvořeny v prostředí MATLAB/Simulink. Jsou k dispozici v přílohách práce spolu s naměřenými veličinami.
|
|
Modelování a identifikace lineárního motoru
Cimburek, Václav ; Veselý, Libor (oponent) ; Václavek, Pavel (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá tvorbou modelu synchronního lineárního motoru s permanentními magnety, identifikací parametrů motoru a jeho vizualizaci. Model zahrnuje proměnlivou silovou konstantu motoru a proměnlivé indukčnosti vinutí d a q. Pro řízení modelu je implementováno kaskádní řízení s využitím P a PI regulátorů a dynamického decouplingu. Celá soustava je simulována v prostředí Simulink. V závěru jsou zhodnoceny faktory, které mohou způsobovat nepřesnosti a popsány oblasti, v nichž je třeba provést rozšíření této práce.
|
| |
|
Advanced Driving System Of The Three-Phase Dc Motor
Hanuš, Radek
The presented article briefly outlines a field-oriented control algorithm used to drive a permanent magnet three-phase DC motor with efficiency maximization and its modification to reduce overall computational complexity. This enables the utilization of the algorithm in computer constrained devices, for example in a self-balancing vehicle, which the algorithm and electronics were previously designed for.
|
|
Modelování a identifikace lineárního motoru
Cimburek, Václav ; Veselý, Libor (oponent) ; Václavek, Pavel (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá tvorbou modelu synchronního lineárního motoru s permanentními magnety, identifikací parametrů motoru a jeho vizualizaci. Model zahrnuje proměnlivou silovou konstantu motoru a proměnlivé indukčnosti vinutí d a q. Pro řízení modelu je implementováno kaskádní řízení s využitím P a PI regulátorů a dynamického decouplingu. Celá soustava je simulována v prostředí Simulink. V závěru jsou zhodnoceny faktory, které mohou způsobovat nepřesnosti a popsány oblasti, v nichž je třeba provést rozšíření této práce.
|
|
Programování mikrokontrolérů c2000 v programu MATLAB/Simulink
Šoupal, Ondřej ; Ctibor, Jiří (oponent) ; Pazdera, Ivo (vedoucí práce)
Cílem této práce je prozkoumat možnosti metody automatického generování kódu, popsat koncept tvorby aplikace ve vybraném prostředí MATLAB/Simulink pro vývojový kit Texas Instruments LaunchPad a vytvořit pro něj aplikaci pro řízení DC a asynchronního motoru v tomto prostředí. Práce se zaměřuje na detailní popis aplikace, která spočívá v unipolárním/bipolárním řízení H-můstku výkonového měniče pro DC motor, měření výstupních proudů, otáček a jejich zobrazování v reálném čase s pomocí sériové linky. Dále se práce zabývá skalárním a vektorovým řízením asynchronního motoru. Všechny aplikace jsou vytvořeny v prostředí MATLAB/Simulink. Jsou k dispozici v přílohách práce spolu s naměřenými veličinami.
|
|
Pokročilé řízení stejnosměrného třífázového motoru
Hanuš, Radek ; Boušek, Jaroslav (oponent) ; Háze, Jiří (vedoucí práce)
Cílem této práce je návrh a praktická realizace řídicí jednotky třífázového stejnosměrného motoru, jež bude schopna motor ovládat s ohledem na dosažení maximální účinnosti. Ke splnění tohoto požadavku bude použito vektorové řízení v kombinaci s modifikací harmonických průběhů pro buzení jednotlivých fází motoru. Důraz je kladen na jednoduchý a originální přístup k problematice a možnost využití zařízení v předchozí zpracované bakalářské práci, na kterou volně navazuje. První část práce pojednává o dostupných komerčních i amatérských řešeních. V druhé části je rozebrána cílová skupina motorů a způsoby jejich buzení. Třetí část se věnuje vektorovému řízení a jeho jednotlivým komponentám společně s návrhem vlastního přístupu k problematice. A konečně čtvrtá a pátá část realizuje tento přístup výrobou elektronické části a tvorbou řídicího a komunikačního programu včetně provedení nezbytných nastavení.
|
| |