|
The perception of private labels by Czech and Slovak consumers
Nemčíková, Alica ; Hesková, Marie (vedoucí práce) ; Šalamoun, Jan (oponent)
Cílem diplomové práce s názvem: "Vnímaní privátních značek českými a slovenskými spotřebiteli," bylo provést vlastní marketingový průzkum zaměřený na vnímání sortimentu pod označením "BIO" spotřebiteli, rovněž na potravinářský biosortiment pod privátními značkami obchodních řetězců působících v České a Slovenské republice. Na základě výsledků průzkumu a analýzy trhu zhodnotit momentální stav a trendy na trhu s biovýrobky a také přinést závěry a doporučení týkající se strategie dalšího působení subjektů v biooblasti.
|
|
Analýza spotřebních značek se zvláštním zaměřením na jejich environmentální aspekty
Kohoutová, Zuzana ; Hadrabová, Alena (vedoucí práce) ; Dvořák, Antonín (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá označováním výrobků a služeb, které mají podpořit konkurenceschopnost výrobců na trhu a pomoci spotřebitelům v rozhodování při jejich nákupu. V současné době se vyskytuje na českém trhu mnoho značek označujících určitou vlastnost výrobku. Zvláštní pozornost je věnována environmentálnímu značení I. typu, které označuje výrobky a služby šetrnější k životnímu prostředí v průběhu jeho životního cyklu než alternativní produkty. V této práci je uveden vznik tohoto značení, které patří mezi dobrovolné přístupy environmentální politiky. Dále jsou analyzovány vybrané značky na českém trhu. V závěru této práci jsou uvedeny postoje spotřebitelů na označování výrobků a služeb a také se zjišťují názory poskytovatelů značek pomocí řízeného pohovoru.
|
|
Vliv produkčních procesů při chovu hospodářských zvířat na emise CO2
MAKRLÍKOVÁ, Kateřina
Tato diplomová práce částečně hodnotí životní cyklus chovu hospodářských zvířat a environmentální dopady jednotlivých částí tohoto cyklu. Hodnotí se energetické náklady a emisní zátěž vzniklé výkrmem hospodářských zvířat a zpracováním a transportem finálního produktu - masa. V rámci hodnocení byl porovnáván konvenční a ekologický systém chovu a různé typy ustájení. K výpočtu emisní zátěže byl použit softwarový nástroj SIMA Pro. Cílem práce bylo nalézt jaké formy chovu hospodářských zvířat mají nejmenší environmentální dopad. Práce byla vytvořena v rámci mezinárodního projektu M00080-EUS-AT-SUKI Sustainable Kitchen, který se zabývá emisní zátěží jednotlivých kroků produkční vertikály potravin.
|
|
Přechod podniku z konvenčního na ekologické zemědělství v podhorských oblastech
MRÁČKOVÁ, Jana
Cílem práce bylo posouzení podmínek a vhodnosti vlastní zemědělské farmy pro konverzi. Řešené hospodářství se nachází ve vrcholných partiích Novohradských hor, okrese Český Krumlov. Nadmořská výška antropogenního bezlesí se pohybuje kolem 850 m n. m., jedná se o území, které bylo až do nedávné doby zahrnuto do hraničního pásma s Rakouskem. Hlavním výrobním programem podniku je živočišná výroba, a to chov krav bez tržní produkce mléka. K rozboru subjektivních i objektivních předpokladů vhodnosti farmy pro konverzi bylo použito metody SWOT analýzy. Ta sloužila k rozboru silných stránek, slabostí, příležitostí a hrozeb. Na základě výsledků bylo provedeno posouzení se zpracovanými informacemi z literárních zdrojů. Ze zjištěných skutečností vyplynulo, že současný stav konvenčního hospodaření již plně odpovídá principům a požadavkům uplatňovaných v systému ekologického hospodaření. V závěru bylo konstatováno, že farma má nejlepší předpoklady pro úspěšnou konverzi.
|
|
Prostorová analýza výroby a zpracovatelských kapacit bioprodukce - Jihočeský kraj
ZEDEK, Milan
Práce je zaměřena na zmapování ekologického zemědělství v Jihočeském kraji zejména z hlediska prostorového rozmístění ekofarem, jejich produkce a na rozmístění zpracovatelských kapacit bioporodukce. Jihočeský kraj je díky svým geografickým podmínkám vhodný pro ekologické hospodaření. V rámci ČR se řadí k největším v počtu ekofarem. Pestrost produkce však není příliš rozmanitá. Dominuje zde především extenzivní chov skotu na plochách trvalých travních porostů. Diplomová práce je zpracována v rámci výzkumného záměru Ekonomické fakulty Jihočeské univerzity MSM 6007665806.
|
|
Efektivnost produkce vybraných konvenčních a ekologických farem v západních Čechách
KECSEIOVÁ, Klára
Práce je zaměřena na efektivnost produkce vybraných konvenčních a ekologických farem v Západních Čechách. Data byla získána na základě dotazníkového šetření z roku 2009, byly z výběrového souboru 60 farem z regionu západní Čechy vybrány 4 farmy. Výběr byl proveden na základě kritérií zahrnujících výměru v ha (rozdělení na velké a malé farmy), systém hospodaření (ekologické a konvenční), a strukturu hospodaření na orné půdě (pěstování sledovaných plodin ? pšenice, oves, brambory). Data byla získána přímo v terénu a telefonickými pohovory s hospodařícími subjekty, z ročenek EZ, situačních a výhledových zpráv a z údajů Českého statistického úřadu a Ministerstva zemědělství. Doplňkové údaje byly získány z databází ÚZEI. U všech vybraných farem byly zjišťovány výnosy plodin, náklady na vybrané plodiny a prodejní ceny za posledních deset let. Ze zjištěných údajů byla vypočtena ekonomická efektivnost pěstování jednotlivých plodin v konvečním a ekologickém systému hospodaření. Z výsledků vyplývá, že výnosy v ekologickém zemědělství jsou u všech vybraných plodin nižší než v zemědělství konvenčním. Výnosy pšenice v ekologickém zemědělství jsou nižší, než v konvenčním způsobu hospodaření průměrně o 40 %, brambory mají také nižší výnos průměrně o 40 % a u ovsa je snížení výnosu o 30 %. Ekonomická efektivnost pěstování vybraných plodin v ekologickém zemědělství je srovnatelná se zemědělstvím konvenčním, vzhledem k vyšším výkupním cenám a nižším nákladům. Dokonce i v některých ekologických farmách je pěstování vybraných plodin více ziskové než v konvenčních. Struktura nákladů v ekologickém zemědělství se nejvíce liší od struktury nákladů v konvenčním zemědělství, zejména z hlediska výdajů na hnojení a ošetření během vegetace.
|
|
Analýza nabídky biopotravin ve stravování mimo domov
KLABÍKOVÁ, Iveta
Hlavním cílem mé bakalářské práce byla analýza nabídky biopotravin v restauracích na Českobudějovicku. V literární rešerši jsem se věnovala studiu odborné literatury a zdrojů dostupných na internetu. V této části jsem se zaměřila na definování marketingového výzkumu, bioposurovin, biopotravin, ekologického zemědělství, principům ekologického zemědělství, legislativě a značením výrobků ekologického zemědělství. V poslední části své literární rešerše jsem se věnovala provnání sekundárních údajů za roky 2006, 2007 a 2008 týkajících se produkce, distribuce a spotřeby biopotravin.V praktické části mé bakalářské práce jsem se věnovala marketingovému výzkumu, zpracování získaných údajů a návrhu řešení.
|
|
Struktura genetických zdrojů a aktuální stav využití pšenice špaldy (\kur{Triticum spelta} L.) v České republice
HŮDA, Petr
V bakalářské práci je řešena analýza struktury genetických zdrojů pšenice špaldy(\kur{Triticum spelta} L.), dále potom aktuální stav pěstování a využití této obilniny. Literární přehled je zaměřen na původ, rozšíření, agrotechniku a šlechtitelské programy pšenice špaldy. V České republice je pšenice špalda většinou pěstována v systému ekologického zemědělství, právě data ze statistik ekologického hospodaření a údaje z databáze EVIGEZ jsou použity pro prezentaci výsledků této práce. Z výsledků této práce je zřejmý nárůst pěstitelských ploch, produkce špaldy a zvýšený zájem o produkty z této plodiny.
|
|
Uplatnění biopotravin ve veřejných stravovacích zařízeních v České republice a Rakousku
KOSTKOVÁ, Miroslava
V práci byla sledována struktura stravy ve vybraných stravovacích zařízeních v České republice a porovnávána s vybranými rakouskými stravovacími zařízeními. Z analýzy vyplývá, že Rakousko je oproti České republice napřed nejen v množství používaných biopotravin, ale i ve znalostech, které se biopotravin týkají. A to nejen ve veřejných stravovacích zařízeních, ale i v domácnostech. V dotazníkovém šetření byly zjišťovány znalosti ohledně biopotravin, zásad, podle jakých se připravují, kde se dají koupit, v jaké cenové relaci se pohybují, názor na kvalitu biopotravin, zájem lidí o jídla z biopotravin a jak často se biopotraviny používají v domácnostech nejen českých, ale i rakouských. Dále byly zjišťovány možnosti využití ve školních stravovacích zařízeních, důvody, proč se biopotraviny často nepoužívají a další. Toto vše bylo zjišťováno u dětí z mateřské školy, žáků základní školy, studentů vysoké školy a u vedoucích pracovníků dotazovaných kuchyní. Výsledkem je, že se v České republice používají biopotraviny téměř výhradně jen v domácnostech a velmi zřídka. Zatímco v kuchyních školních zařízení o ně není veliký zájem ani ze strany strávníků ani zaměstnanců kuchyní. Naproti tomu v Rakousku jsou biopotraviny běžně používány jak v domácnostech, tak i ve veřejných stravovacích zařízeních a jejich používání je zde považováno za přínosné. SWOT analýza vytvořená z několika zdrojů poskytnutých MZe, ukazuje na vhodnost zařazení biopotravin do nabídky jídelníčků. Znalost pojmu ?biopotravina? se postupně zvyšuje, z našeho dotazníkového šetření vyplývá, že tento pojem zná 72% studentů a 75% zaměstnanců kuchyní. V Rakousku na tuto otázku vědělo odpověď 100% dotazovaných. 13% dotazovaných respondentů by uvítalo nabídku jídel z biopotravin ve svých jídelnách, v rakouských jídelnách by ocenili vyšší zastoupení jídel z biopotravin. 60% studentů v dotazníku uvedlo, že se biopotraviny dají koupit v supermarketu, zatímco v Rakousku převažuje nákup biopotravin přímo na ekofarmě. Nejčastěji se v České republice kupují s označením bio ovoce a zelenina, na druhém místě je mléko a mléčné výrobky. 5 Na rozdíl od Rakouska, kde se nejvíce nakupuje bio mléko a mléčné výrobky, na druhém místě ovoce a na třetím místě je zelenina.
|
|
Biopotraviny: výrobní a odbytový potenciál horských a podhorských oblastí (Jihočeský kraj)
HORSKÁ, Alena
Práce se soustředí na ekologické zemědělství v horských a podhorských oblastech Jihočeského kraje. Nejen v jihočeském regionu je pro tento typ oblastí typická dominující živočišná produkce (zejména chov skotu), s tím související struktura zemědělské půdy (převažuje podíl trvalých travních porostů) a malá rozmanitost produkce ekofarem. Byl analyzován produkční a odbytový potenciál ekologické zemědělské produkce a v souvislosti se zjištěnými nedostatky navržena opatření vedoucí ke zlepšení situace v oblasti. Kromě výše zmíněného, se práce také zaměřuje na analýzu stavu ekoagroturistiky v Jihočeském kraji, neboť v tomto segmentu cestovního ruchu lze spatřovat prostředek k získání ekonomické stability ekofarem.
|