|
Proměny tzv. kamaril v ruských dějinách 18. století
Šínová, Lenka ; Stellner, František (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá proměnami kamaril tří ruských panovníků. Úvod pojednává o pramenech a literatuře k tomuto tématu. V další kapitole jsou definovány pojmy kamarila, favorit, favoritismus a absolutismus. Následující tři kapitoly se věnují jednotlivým panovníkům, jejich nástupu na trůn, klíčovým vládním institucím a hlavně nejdůležitějším členům kamaril. Poslední kapitola se zabývá srovnáním těchto tří režimů. Nejprve se věnuje předpokladům panovnic k vládě. Dále srovnává jejich favority a poté se zaměřuje na nejúspěšnější osobnosti, které se u moci dokázaly udržet během několika režimů, přičemž poskytuje odpověď na otázky, zda měli tito lidé nějaké společné rysy, co bylo důvodem jejich úspěchu, zda se jejich postavení nějakým způsobem proměňovalo, nebo zda bylo konstantní. Klíčová slova: kamarila, carevna, regent, favorit, cizinci, 18. století, palácové převraty, samoděržaví, Kabinet ministrů, Senát, gardové pluky
|
| |
|
Dominique Vivant Denon - od cest po Itálii k Louvru. K typologii cestopisu 18. století.
Balcarová, Eva ; Voldřichová - Beránková, Eva (vedoucí práce) ; Hrbata, Zdeněk (oponent)
DOMINIQUE VIVANT DENON - OD CEST PO ITÁLII K LOUVRU. K TYPOLOGII CESTOPISU 18. STOLETÍ. Klíčová slova: cestopis, 18. století, libertinská literatura, Itálie, Egypt, Napoleon, Louvre. Počet znaků: 121 846 (68 NS) Diplomová práce Vivant Denon - Od cest po Itálii k Louvru se člení do dvou částí. První je monografií kulturní osobnosti přelomu osmnáctého a devatenáctého století - barona Vivanta Denona, autora novely Point de lendemain, cestopisů Voyage dans la Basse et la Haute Égypte a Voyage en Sicile, především však Napoleonova poradce v oblasti umění a prvního ředitele muzea Louvre. Úvodní stránky práce se věnují recepci Denonova díla. Pro vnímání Denonovy tvorby je charakteristická určitá proměnlivost, která podněcuje řadu zajímavých témat. Jedním z nich je oblíbenost libertinské kultury předrevoluční Francie v průběhu druhé poloviny dvacátého století, která vysvětluje, že se v dnešním povědomí z rozsáhlého a všestraného Denonova díla nejvíce uchovala novela Point de lendemain. Dalším může být změna ve vnímání cestopisu jako literárního žánru v době, kdy jsou nám i nejvzdálenější lokality dostupné v řádu hodin. První část práce se také snaží nastínit důležité okamžiky v Denonově biografii; soustředí se přitom na Denonovy cesty, které se přímo odrazily nejen v jeho literárním díle, ale i v jeho...
|
| |
| |
|
J. K. Vaňhal: Klavírní koncert A dur
Pospíšilová, Martina ; Niubo, Marc (vedoucí práce) ; Gabrielová, Jarmila (oponent)
Tato bakalá ská práce se v nuje klavírnímu koncertu A dur Jana K titele Va hala. Nejprve stru n shrnuji ivot a dílo tohoto skladatele, dále poukazuji na vývoj koncertu a stavbu klavírního koncertu v období klasicismu. V dal í kapitole je umíst n popis pramene ke koncertu A dur a soupis ostatních Va halových koncert , jejich prameny jsou ulo eny v eském muzeu hudby. Hlavní náplní práce je analýza koncertu A dur a jeho zasazení do kontextu vývoje koncertu. V záv ru práce za azuji spartaci tohoto koncertu.
|
|
The Travel Report by Kaspar von Sternber (1786-1787), especially because of the Aspects of the Textlinguistics
Bumbálková, Gita ; Vodrážková, Lenka (vedoucí práce) ; Ebelová, Ivana (oponent)
Předkládaná diplomová práce se zabývá historiolingvistickou analýzou soukromých cestopisů Kašpara ze Šternberka, které vznikly v letech 1786 a 1787. Historická část práce je věnována rodu Šternberků, životu Kašpara za Šternberka a politickému, sociálnímu, kulturnímu a jazykovému vývoji v 18. století. Textologická část je zaměřena na syntakticko-stilistickou a lexikální analýzu textu. Výzkum prokázal, že v cestopisu, psaném formou deníku, převládá parataktické spojení nad spojením hypotaktickým. Hypotaktické spojení se skládá převážně z vedlejších vět vztažných. Vzhledem k těmto výsledkům nalezneme finitum převážně na druhém a posledním místě ve větě. Až na drobné výjimky bylo postavení finita, stejně jako větný rámec, striktně dodrženo. Výzkumem lexikálního rozboru bylo zjištěno, že se v denících vyskytují slova pocházející z latiny, řečtiny, francouzštiny a italštiny. Jedná se především o výrazy spojené s architekturou, vědou a uměním.
|
|
Cesty zakázaných knih do pobělohorských Čech
Pourová, Miroslava ; Šípek, Richard (vedoucí práce) ; Večeřová, Petra (oponent)
Bakalářská práce představuje téma kolportáže zakázaných knih po pobělohorské rekatolizaci do Čech. V první části práce autorka definuje základní pojmy, zakázané knihy a cenzuru. Pozornost je věnována cenzuře církevní, provádění cenzury a cenzurní opatření. V druhé části práce rozebírá vznik a historii prohibit ve světovém i českém kontextu a vytváření jejich seznamů. Závěrečná část popisuje nakládání se zakázanou literaturou, možnosti jejího získávání domácími čtenáři ze zahraničí i oběh domácí produkce.
|
|
Antonín Koniáš: osobnost a dílo
Komárková, Eliška ; Večeřová, Petra (vedoucí práce) ; Petruželková, Alena (oponent)
Antonín Koniáš osobnost a dílo Práce představuje osobnost Antonína Koniáše jako jednu z postav pobělohorské rekatolizace. Zobrazuje Koniáše ve třech rovinách: jako osobnost, autora soupisů zakázané literatury a jako mýtickou postavu. Zvláštní důraz je kladen na jeho vnímání knihy a působení na knižní kulturu. Koniáš je zde představen jako misionář, kazatel, spisovatel. Na základě rozboru Koniášových Klíčů a odborné literatury poukazuje práce na jeho názory. Srovnává také jednotlivá vydání Klíčů a ukazuje jejich rozdíly. Práce shrnuje vybrané poznatky v oblasti mýtů týkajících se Koniášovy osoby, krátce představuje první Koniášovy životopisce a zabývá se počtem spálených knih.
|
|
Duchovní hudba Domenica Sarriho v Čechách
Čermáková, Eva ; Niubo, Marc (vedoucí práce) ; Kapsa, Václav (oponent)
Tato diplomová práce je příspěvkem ke zkoumání hudebních pramenů italské a české provenience zaznamenávajících duchovní hudbu nepolských autorů první třetiny 18. století. První kapitoly práce jsou zaměřeny na utřídění informací o hudebních rukopisech se skladbami neapolského skladatele Domenica Sarriho (1678-1744), jehož tvorba se v mnohých případech dochovala zcela unikátně v českých hudebních sbírkách. Ačkoli se prokazatelně jednalo o významného zástupce tehdejší neapolské hudební scény, jeho osobnost a dílo nebyly dosud uspokojivě reflektováni. Součástí práce je proto také spartace Sarriho žalmové skladby Dixit Dominus F dur. Toto dílo je v poslední části práce komparativně analyzováno s výběrem několika dalších skladeb Sarriho a jeho současníků s cílem stanovit alespoň některé obecné a individuální znaky Sarriho hudebního myšlení.
|