|
Prevence sociálně patologických jevů na Základní škole
Vamberský, Radim ; Dvořáček, Jiří (vedoucí práce) ; Novotná, Jiřina (oponent)
Práce je zaměřena na oblast prevence sociálně patologických jevů na základní škole neboť právě ona má velký vliv na dospívající mládež. Stěžejním bodem práce bylo zjištění úrovně prevence sociálně patologických jevů na jednotlivých školách. Pro srovnání byl proveden výzkum na vybraném vzorku základních škol městského a vesnického typu. Z metodologického hlediska byl použit nestandardizovaný dotazník pro pracovníky vybraných základních škol. Výzkumná část byla rozšířena o vlastní praktickou zkušenost autora při provádění prevence u žáků 1. až 9. třídy ZŠ.
|
| |
|
Možnosti školy a lokální komunity v systému prevence delikventního chování dětí a mládeže
Pilc, Radek ; Sak, Petr (vedoucí práce) ; Lorenzová, Jitka (oponent)
Téma této diplomové práce vychází z mého každodenního setkávání se s problémy, názory i bezradností žáků druhého stupně základní školy (12-16 let), jak trávit a využít volný čas v centru velkoměsta a nenechat přitom vzniknout situacím, v nichž se jedinec "naučí" dosáhnout požitku a uspokojení delikventním chováním. Snahou bylo vymezit a popsat základní pojmy související se sociálně patologickými jevy, uvést nejčastější druhy a možnosti prevence. Cílem mojí diplomové práce je proto nalézt odpovědi na otázky: Jaké možnosti v oblasti prevence delikventního chování dětí a mládeže má škola a lokální komunita, jaká je jejich účinnost, zda jsou o těchto možnostech děti a mládež dostatečně informováni a kdo má největší vliv na chování a jednání mladých lidí. Klíčová slova: děti, mládež, sociálně patologické jevy, delikvence, volný čas, prevence, škola
|
|
Trestná činnost mládeže, její vývojové trendy a možnosti prevence.
NETUŠILOVÁ, Jaroslava
Bakalářská práce se zabývá trestnou činností mládeže.Zejména se zaměřuje na vývojové trendy trestné činnost mládeže a na preventivní aktivity realizované v Jihočeském kraji. Cílem teoretické části práce je vymezení klíčových pojmů a všeobecné seznámení s touto konkrétní oblastí delikvence. Praktická část pomocí statistických údajů analyzuje konkrétní trestnou činnost mládeže a její aktuální trendy a mapuje existující preventivní aktivity státu, s podrobnějším zaměřením na Jihočeský kraj. Pomocí dotazníkového výzkumu provedeného se studenty se pokusím zjistit, zda, v jakém rozsahu a jakým způsobem se respondenti s preventivními aktivitami setkali. Pokusím se také potvrdit předpoklad, že "preventivní aktivity státu aktuálně a v plném rozsahu reagují na aktuální trestnou činnost mládeže, specificky v Jihočeském kraji".
|
|
Delikventní chování žáka střední školy
Dvořáčková, Nikola
Tato bakalářská práce se zabývá delikventním chováním žáka střední školy, které je doprovázeno školním neúspěchem. Hlavním cílem bakalářské práce je popis a analýza delikventního chování žáka s prospěchovými potížemi na střední škole. Práci rozdělujeme na část teoretickou a praktickou. Cílem teoretické části je zkoumání a vysvětlení jednotlivých pojmů, vztahující se k dané problematice (adol-escenti, delikventní chování, školní neúspěch). Metodami použitými k vypracování teoretické části je studium odborných zdrojů, tvorba výpisků a jejich analýza, srovnání a syntéza. V praktické části bude zpracována a následně využita případo-vá studie. V kvalitativním průzkumu jsou použity metody: polo strukturovaný roz-hovor a analýza osobních dokumentů. Dále zjišťujeme přístup žáka, rodičů a v neposlední řadě třídního učitele. Cílem je popsat příčiny delikventního chování a školního neúspěchu. Z výsledků budou navrženy doporučení pro pedagogickou praxi
|
|
Role rodiny a školy v prevenci delikventního chování třeboňských základních škol
ZABILKA, Pavel
V současné době je šíření sociálně - patologických jevů u dětí velmi specifické a svou roli v tomto procesu nepochybně hraje i rychlost kulturních a sociálních změn, k nimž v naší společnosti dochází a které zasahují do rodinného a školního života dětí. Negativním důsledkem je pak zpochybňování norem, jež společně s nevhodnými vzory přispívá k destabilizaci životních hodnot. Z toho pramení delikventní chování dětí v rodinách, ale i ve školním prostředí. Hlavním cílem práce bylo zjistit, jaká míra delikventního chování se v současné době vyskytuje na třeboňských základních školách a jak může působit rodina a škola při prevenci tohoto sociálně - patologického jevu. V teoretické části práce vymezuje základní pojmový aparát k danému tématu. Uvádí se zde základní klasifikace poruch chování etopedického charakteru a ty se rozdělují na dvě základní, a to podle společenské nebezpečnosti, a z hlediska věku. Jako příčiny delikventního chování se uvádí hlavní činitelé: dědičnost, sociální faktory, rodina a škola, které jsou odbornou veřejností označovány za základní. Ty následně charakterizujeme a vzniká tak obraz, který je zásadní pro celkový pohled na danou problematiku. Klíčovým institucím v oblasti výchovy - rodině a škole - je věnován v práci značný prostor. Představujeme hlavní funkci rodiny a zdůrazňujeme její význam a vliv, pokud jde o chování jedince. V samostatné kapitole Škola, se představují priority této instituce a charakterizují se témata, jako je funkce pedagoga a školní šikana. Oporou v teoretické části jsou pak relevantní odborné publikace. Práce nabízí více úhlů pohledu, aby vznikl komplexnější náhled na problematiku a ucelená představa o prezentovaném tématu. Pro výzkumnou část práce byly stanoveny tři hypotézy, které se v rámci výzkumu ověřovaly. První hypotéza zněla: Děti žijící v neúplné rodině mohou být náchylnější k delikventnímu chování. Druhá hypotéza: Nadpoloviční většina respondentů se ve škole setkala s šikanou. A třetí: Děti jako oběti šikany se více svěřují vrstevníkům než rodičům a učitelům. Výzkum byl realizován prostřednictvím kvantitativní metody sběru dat. Zkoumaným souborem byli žáci z třeboňských základních škol. K danému tématu byla zvolena metoda dotazování, technika dotazník, čímž se podařilo zhodnotit cíl a ověřované hypotézy. Dotazník obsahoval šestnáct otázek a byl prostřednictvím pedagogického sboru základních škol distribuován vzorku stu respondentům. Výsledek výzkumu poskytl odpověď na všechny položené hypotézy. První uvedená hypotéza se potvrdila: Pro dítě je důležitá funkce obou rodičů a v případě narušení této funkce rodiny jsou děti více náchylné k delikventnímu chování, což byl i výsledek a zároveň verifikace prvé hypotézy. Výsledkem studie tedy bylo, že neúplná rodina není zcela schopna v plném rozsahu plnit svoji výchovnou a preventivní funkci. V případě výzkumu druhé hypotézy, spojené se sociálně patologickým jevem šikany, se potvrdil předpoklad, že více než polovina dětí se v průběhu školní docházky se šikanou setkala. I poslední hypotéza byla verifikována, přičemž se potvrdilo, že při zaznamenání šikany se děti více svěřují vrstevníkům než rodičům a učitelům. Výzkum poskytl náhled na to, jakou má škola a rodina nezaměnitelnou funkci ve vývoji dítěte. Důvěra a psychická podpora v období vývoje dítěte je jak v rodině, tak ve školním prostředí faktorem, který ovlivňuje jeho pozdější zdravý vývoj.
|
|
Souvislost volnočasových aktivit a kriminality mládeže
KUBINEC, Patrik
Diplomová práce prezentuje souvislosti mezi projevy kriminality a využíváním volného času u mládeže, které byli vyhledány, v rámci výzkumu, v delikventním chování nezletilých dětí a mladistvých, kteří se delikvence dopouštěli na Prachaticku, v letech 2009 až 2012, za předpokladu, že mladí delikventi se dopouštějí kriminálních činů, jako nejzávažnějšího stupně rizikového chování, téměř vždy ve svém volném čase. V práci se autor pokouší zjistit, jaké souvislosti lze nalézt mezi kriminálními projevy mládeže a využíváním volného času mládeží.
|
|
Kriminalita mládeže
JELÍNEK, Jan
Bakalářská práce "Kriminalita mládeže" je souhrnem informací týkajících se vzniku a příčin kriminality dětí a mládeže. Hlavním cílem práce je nastínit problematiku kriminality dětí, poukázat na faktory, které souvisejí s nárůstem trestné činnosti nezletilých a také na nedostatky jejich nápravy. Vedle představení zákona č. 218/2003 Sb. o odpovědnosti mládeže za protiprávní činy a o soudnictví ve věcech mládeže, seznamuje s možnostmi trestu pro mladistvé delikventy a zaměřuje se především na příčiny delikventního jednání u mladistvých osob. V první části práce je složen z historického pohledu na trestní odpovědnost mladistvých a její vývoj. Tato bakalářská práce mimo jiné představuje důležité pojmy v legislativní oblasti kriminality mládeže, jsou v ní uvedeny statistické výstupy Policie ĆR a příklady z policejní praxe. Samozřejmě nechybí ani prevence trestní odpovědnosti mladistvých a to z pohledu Police ČR. Praktická část bakalářské práce je výsledkem výzkumu, který byl prováděn mezi policisty v Plzni. Krátký dotazník byl rozdán na několik obvodních oddělní policie a kolegové jej anonymně vyplnili.
|
|
Sexuální delikvence mladistvých
PEŠEK, Jan
Primárním cílem bakalářské práce je deskripce a klasifikace nejčastějších sexuálních deviací, jejich projevů a kategorizace. Dále uvedení typických charakteristik mladistvých sexuálních delikventů a na základě několika kazuistik popsání jejich sociální situace a ontogeneze. V další části práce bude popsán legislativní rámec sexuální delikvence a možnosti intervence a léčby u pachatelů sexuální delikvence. V závěru práce bude nastíněna možnost resocializace sexuálních delikventů. Sekundárním cílem práce je zmapování přístupu odborných pracovníků k těmto delikventům.
|
|
ANALÝZA DOKUMENTACE TRESTNÝCH ČINŮ MLÁDEŽE DLE ZÁKONA Č. 218/2003 SB. Z POHLEDU SOCIÁLNÍ PRÁCE V OKRESE ČESKÝ KRUMLOV
ČERVOVÁ, Irena
Práce se zabývá problematikou trestné činnosti mládeže v okrese Český Krumlov. Teoretická část přibližuje zákon č. 218/2003 Sb. o odpovědnosti mládeže za protiprávní činy a o soudnictví ve věcech mládeže. Popisuje jednotlivá opatření, která je možné ukládat mladistvým za protiprávní činy a ukazuje možné důvody, které vedou pachatele k páchání takových trestných činů. Praktická část představuje výzkum všech pachatelů z okresu Český Krumlov, kteří byli souzeni dle zákona č. 218/2003 Sb. od roku 2004 do roku 2012. Cílem tohoto výzkumu bylo zjistit vývoj těchto trestných činů a vliv rodiny a rodinného prostředí na mladistvé pachatele.
|