|
Základní chemické parametry plodů několika odrůd višní
Komárek, Šimon ; Vítová, Eva (oponent) ; Hrstka, Miroslav (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá stanovením základních chemických parametrů v plodech višní (Prunus cerasus). Testovány byly odrůdy Köröšská, Pandy 6039 a Šumadinka. Obsah celkové sušiny leží v rozmezí 13,32–15,22 %, obsah rozpustné sušiny činí 12,04 až 14,60 %, obsah popela 0,4 %, redukující cukry 4,9–6,9 %, celkový dusík 0,11–0,12 %, kyselina L-askorbová 343 až 456 mg/kg, titrační kyselost 15,1–21,8 g kyseliny jablečné/kg, formolové číslo 268–373 ml 0,1 M NaOH/kg, anthokyany 308 až 1104 mg kyanidin-3-gukosidu/kg a fenolické látky 1,05–3,99 g kyseliny gallové/kg. Všechny údaje jsou vztaženy na hmotnost čerstvých plodů.
|
|
Základní chemické vlastnosti plodů vybraných odrůd třešní
Chmil, Vojtěch ; Vítová, Eva (oponent) ; Diviš, Pavel (vedoucí práce)
Diplomová práce je zaměřena na chemickou charakteristiku devíti vybraných odrůd třešní v devíti parametrech. Byla analyzována celková a rozpustná sušina s výsledky 13,07–16,58 % resp. 14,67–19,50 °Brix, obsah popela 0,31–0,39 %, titrační kyselost 5,44–9,61 g kyseliny jablečné v 1 kg čerstvých třešní a formolové číslo 14,45–23,73 ml 0,1 M NaOH ve 100 g třešní, dále obsah hrubé bílkoviny (HB) přepočtem z celkového obsahu dusíku stanoveného Kjeldahlovou metodou 0,41–0,68 % HB. Z instrumentálních metod byla použita molekulová absorpční UV/VIS spektrofotometrie ke stanovení celkového obsahu fenolických látek 0,30–0,89 g kyseliny Gallové v 1 kg třešní a antokyanů 128–848 mg kyanidin-3-glukosidu v 1 kg třešní. Obsah sacharidů byl stanoven vysokoúčinnou kapalinovou chromatografií (HPLC) s ELSD detektorem. Obsah glukózy byl 45,45–59,49 g/kg a fruktózy 46,88–60,01 g/kg. Všechny výsledky jsou přehledně zpracovány pomocí tabulek a grafů a vyhodnoceny v diskuzi. V experimentální části je popsán princip a postup každého stanovení tak aby byl reprodukovatelný. V teoretické části je popsána botanická charakteristika třešně (Prunus avium L.), obsah účinných látek v jejích plodech a využití plodů v potravinářství. Teoretická část končí popisem instrumentace vysokoúčinné kapalinové chromatografie.
|
|
Analýza popelovin z krbové vložky
Drápela, Jakub ; Špiláček, Michal (oponent) ; Hrnčířová, Michaela (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce má za cíl seznámit čtenáře s velikostní analýzou popelovin z krbové vložky. Práci lze rozdělit na dvě části, přičemž první se věnuje popisu krbových vložek, palivům. Následným procesům při spalování v krbových vložkách a jednotlivým metodám používaných pro velikostní analýzu částic. Druhá část je již zaměřená na praktické měření jednotlivých vzorků popelů a následnému vyhodnocení.
|
|
Velikost částic tuhých popelovin
Lochman, Petr ; Špiláček, Michal (oponent) ; Hrnčířová, Michaela (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá možnými způsoby analýzy velikosti tuhých částic popelovin a jejich vlivem na prostředí. První polovina práce je věnována spalování, vzniku popela a palivům, které jsou běžně užívány pro výrobu energie. Druhá polovina práce je věnována praktické analýze tuhých částic různých vzorků popela a jejich následnému vyhodnocení.
|
|
Vliv pilin na žárovzdornost lehčeného šamotu
Smékalová, Veronika ; Kotásek, Martin (oponent) ; Sokolář, Radomír (vedoucí práce)
Lehčené šamotové výrobky mají své místo mezi žárovzdornými materiály. Stále nejčastějším způsobem lehčení je pomocí vyhořívajících složek. Tato bakalářská práce se v teoretické části zabývá surovinami pro výrobu lehčeného šamotu, dále samotnou výrobou a také zkouškami, které se provádí na lehčených šamotových výrobcích. Nedílnou součástí je i zpracování zahraničních výsledků v této oblasti. Praktická část se zabývá zkoumáním vlivu smrkových a bukových pilin na určité vlastnosti lehčených žárovzdorných materiálů. Jde zejména o žárovzdornost, teplotu použitelnosti, součinitel tepelné vodivosti a objemovou hmotnost. To vše se zhodnotí v závislosti na chemickém složení popela, který vznikne vyhořením daného druhu pilin.
|
|
Tvorba tuhých znečišťujících látek z biomasy
Havlínová, Denisa ; Štelcl, Otakar (oponent) ; Baláš, Marek (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se dělí na dvě hlavní části. První část je rešeršní a zabývá se především biomasou a znečišťujícími látkami. V této části najdeme rozdělení biomasy ze dvou hledisek, srovnání forem paliva a pojednání o základních znečišťujících látkách se zaměřením na tuhé znečišťující látky. Druhá část je experimentální. Začíná palivovou laboratoří, ve které se určoval obsah vody, popelovin a spalné teplo zkoumaných biopaliv. Následuje zkoumání závislosti tvorby TZL na vlastnostech biomasy, které probíhalo měřením těchto TZL pomocí filtrů ve sběrném zařízení, zatímco se postupně spalovaly zkoumaná biopaliva na krbové vložce.
|
|
Základní chemické vlastnosti plodů vybraných odrůd třešní
Chmil, Vojtěch ; Vítová, Eva (oponent) ; Diviš, Pavel (vedoucí práce)
Diplomová práce je zaměřena na chemickou charakteristiku devíti vybraných odrůd třešní v devíti parametrech. Byla analyzována celková a rozpustná sušina s výsledky 13,07–16,58 % resp. 14,67–19,50 °Brix, obsah popela 0,31–0,39 %, titrační kyselost 5,44–9,61 g kyseliny jablečné v 1 kg čerstvých třešní a formolové číslo 14,45–23,73 ml 0,1 M NaOH ve 100 g třešní, dále obsah hrubé bílkoviny (HB) přepočtem z celkového obsahu dusíku stanoveného Kjeldahlovou metodou 0,41–0,68 % HB. Z instrumentálních metod byla použita molekulová absorpční UV/VIS spektrofotometrie ke stanovení celkového obsahu fenolických látek 0,30–0,89 g kyseliny Gallové v 1 kg třešní a antokyanů 128–848 mg kyanidin-3-glukosidu v 1 kg třešní. Obsah sacharidů byl stanoven vysokoúčinnou kapalinovou chromatografií (HPLC) s ELSD detektorem. Obsah glukózy byl 45,45–59,49 g/kg a fruktózy 46,88–60,01 g/kg. Všechny výsledky jsou přehledně zpracovány pomocí tabulek a grafů a vyhodnoceny v diskuzi. V experimentální části je popsán princip a postup každého stanovení tak aby byl reprodukovatelný. V teoretické části je popsána botanická charakteristika třešně (Prunus avium L.), obsah účinných látek v jejích plodech a využití plodů v potravinářství. Teoretická část končí popisem instrumentace vysokoúčinné kapalinové chromatografie.
|
|
Základní chemické parametry plodů několika odrůd višní
Komárek, Šimon ; Vítová, Eva (oponent) ; Hrstka, Miroslav (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá stanovením základních chemických parametrů v plodech višní (Prunus cerasus). Testovány byly odrůdy Köröšská, Pandy 6039 a Šumadinka. Obsah celkové sušiny leží v rozmezí 13,32–15,22 %, obsah rozpustné sušiny činí 12,04 až 14,60 %, obsah popela 0,4 %, redukující cukry 4,9–6,9 %, celkový dusík 0,11–0,12 %, kyselina L-askorbová 343 až 456 mg/kg, titrační kyselost 15,1–21,8 g kyseliny jablečné/kg, formolové číslo 268–373 ml 0,1 M NaOH/kg, anthokyany 308 až 1104 mg kyanidin-3-gukosidu/kg a fenolické látky 1,05–3,99 g kyseliny gallové/kg. Všechny údaje jsou vztaženy na hmotnost čerstvých plodů.
|
|
Základní chemické parametry plodů několika odrůd třešní
Boberová, Jana ; Vespalcová, Milena (oponent) ; Hrstka, Miroslav (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá stanovením základních chemických parametrů v plodech peckovin, a sice třešní (Prunus avium). Teoretická část obsahuje taxonomické zařazení třešně, její botanickou charakteristiku a pomologii několika jejich odrůd. Zmíněna je také historie pěstování a vhodné podmínky pro pěstování třešní. V práci jsou také uvedeny nejčastější a nejvýznamnější choroby a škůdci. Poslední kapitola teoretické části je věnována chemickému složení plodů. V experimentální části byla provedena stanovení vybraných chemických parametrů v plodech odrůd Karešova, Napoleonova a Stark Gold. Obsah celkové sušiny byl stanoven v rozmezí 14,53–18,15 %, rozpustné sušiny 13,96–16,44 %, popela 0,34 až 0,44 %, redukujících cukrů 6,89–10,18 % a celkového dusíku 0,056–0,116 %. Obsah kyseliny askorbové byl stanoven na 26,1–44,1 mg/kg. Titrační kyselost byla stanovena v rozmezí 6,15–8,86 g převažující kyseliny jablečné v 1 kg třešní a formolové číslo od 194 do 297 ml 0,1 M NaOH na 1 kg jedlého podílu. Množství antokyanů bylo stanoveno na 4–686 mg kyanidin-3-rutinosidu/kg a celkových fenolických látek na 0,91 až 1,47 g kyseliny gallové/kg. Všechny údaje jsou vztaženy na hmotnost čerstvých plodů.
|
|
Emise TZL při spalování agropelet
Svoboda, Marek ; Milčák, Pavel (oponent) ; Lisý, Martin (vedoucí práce)
Tato práce se dělí na dvě části. První část se zabývá vymezením hlavních pojmů, vlastnostmi biomasy a pelet. Dále jsou zmíněny postupy při měření vlastností agropelet dle platných norem. Následuje vybrání hlavních materiálů pro výrobu agropelet s určením jejich vlastností. Teoretickou část uzavírá rešerše emisí vzniklých při spalování a stanovení emisních limitů pro kotle na tuhá paliva. Druhá část je experimentální, v níž se stanovuje vznik tuhých znečišťujících látek při spalování čtyř druhů pelet, vyrobených z alternativních zdrojů. Dále se zde nachází grafy průběhu plynných emisí každého z nich. Závěrem potom je porovnání agropelet s více rozšířeným dřevem.
|