|
Personality traits, socialization agents in family of origin and stratification process: Self-esteem and parenting styles
Šafr, Jiří ; Bariekzahyová, Tereza
The paper focuses on personality traits, socialization in family and stratification process. Using data from the survey "Distinction and Values" (2008) which surveyed cohorts ages 30–34 along with their parents, first we identify parenting styles among families from different social classes. Second we analyze determinants of self-esteem: the strongest positive factor is parental self-esteem and democratic/authoritative parenting style, reading books during childhood and participation in extracurricular activities; while permissive/laissez-faire parenting style and poor intra-family relations limit self-esteem. Also white collars witness higher level self-confidence. What’s more, self-esteem – apart from dominant effect of parental educational aspiration and active "firm hand" parenting style – independently affects (at least in case of women) intergenerational upward mobility from working class origin.
|
|
Is there only one Cultural Capital? Cultural Resources in Class Reproduction and Identity
Šafr, Jiří
The author discusses typology distinguishing highbrow/distinctive and cognitive type of cultural capital. The two orientations are empirically demonstrated on formation of symbolic cultural boundaries (class identity) and intergenerational status/cultural capital reproduction using data from the survey "Distinction and Values" (2008) which surveyed cohorts ages 30–34. First, the results confirm hypothesis of class homology (distinct social space) regarding leisure activities, media consumption and value of conspicuous consumption. Second, occupational status attainment (ISEI) is influenced, besides education attainment and parental education, by participation in extracurricular activities and partly by cognitive cultural capital (early acquisition of reading habits). As regards cultural capital formation (highbrow taste and cultural knowledge), it is partly inherited but still, it can be accumulated by individuals own effort and sense of natural aesthetics taste.
|
|
Volný čas a kulturní participace v letech 1984–2011
Šafr, Jiří
Kapitola nejprve nastiňuje krátký přehled vývoje vybraných indikátorů trávení volného času v české společnosti od pol. 80 let. Dále sleduje hlavní faktory ovlivňující životní styl ve sféře konzumace vysoké kultury. Podmíněnost kulturní participace dle sociodemografických charakteristik se celkově snižuje, nicméně děje se tak velmi pomalu. Výsledky analýzy za období 1984 až 2011 ukazují, že třídně kulturní homologie – souvislost třídy (a také vzdělání) s kulturně náročnějšími aktivitami volného času – je v české společnosti stále přítomná. Rovněž pokračuje přibližování kulturního života na vesnici a ve městě.
|
|
Vztah spotřebního chování a sociální třídy
Le Phan, Hai Anh ; Surynek, Alois (vedoucí práce) ; Kašparová, Eva (oponent)
Práce se zabývá tématem sociální stratifikace a spotřebního chování. Konkrétně se věnuje vlivu sociální třídy na chování spotřebitele. Učebnice marketingu již poukázaly na některé příklady ovlivňování spotřebního chování sociální třídou. Hlavním cílem práce je ukázat toto ovlivňování nejen z teoretického pohledu, ale především za pomoci sesbíraných dat prokázat vliv sociální třídy v reálném životě. Práce při prezentování na konkrétních reálných příkladech přejímá data z výsledků z různých studií a průzkumů. Za jejich pomoci jsou také osvětleny možné důvody odlišné spotřeby. Odlišný způsob spotřebního chování jednotlivých sociálních tříd je demonstrován na stravování. Tato oblast spotřeby byla vybrána, neboť stravování je součástí života příslušníků všech tříd.
|
|
Rodiče a výchova 2010. Závěrečná zpráva z výzkumu
Špaček, Ondřej ; Šafr, Jiří ; Vojtíšková, Kateřina
Závěrečná zpráva z výzkumu Rodiče a výchova 2010 přináší základní výsledky dotazníkového šetření zaměřeného na rozdíly v hodnotách, vzdělanostních aspiracích, kulturním kapitálu rodičů a v trávení volného času dětí (kroužky, čtení knih a dal.) u dvou typů rodin: "vysokoškolských" a "dělnických". Dále je zde podrobněji rozpracována typologie dělnických rodin z hlediska vzdělanostních aspirací na rodiny "ambiciózní" a "statické".
|