|
CHUDOBA A PŘEDLUŽENOST ČESKÝCH DOMÁCNOSTÍ
Mastná, Markéta ; Kotýnková, Magdalena (vedoucí práce) ; Veverková, Soňa (oponent)
Diplomová práce řeší problematiku chudoby v souvislosti s předlužováním českých domácností. Chudoba je charakterizována jako výrazný společenský handicap vedoucí až k sociálnímu vyloučení. Předlužení označuje finanční situaci, kdy domácnosti nemohou dostát svým finančním závazkům, a proto se týká zvláště domácností s nízkými příjmy. V české společnosti se začal tento jev rozšiřovat až po roce 2000. Téma diplomové práce je zaměřeno na zhodnocení vývoje předlužení českých domácností formou analýzy na základě konkrétních dat a údajů, rozsahu tohoto problému a na odhad jeho dalšího vývoje. Analyzuje ohroženost domácností úpadkem do dluhové pasti. Zabývá se ekonomickými dopady státní zadluženosti v kontextu se zadlužením českých domácností. Pozornost je věnována rostoucí nezaměstnanosti jako jedné z nejvýraznějších příčin vedoucích do stavu chudoby a následně k nežádoucímu zadlužení, čímž ukazuje zjevnou souvislost mezi nezaměstnaností a předlužením. V souvislosti s těmito jevy je v diplomové práci kladem důraz na individuální odpovědnost a celoživotní vzdělávání jako prevence a řešení nezaměstnanosti a předlužení. Fenomén předlužení českých domácností je chápán jako varovný signál současné doby.
|
|
Sociální podnikání neziskových organizací v ČR
Šmídová, Tereza ; Vávrová, Hana (vedoucí práce) ; Boukal, Petr (oponent)
Cílem diplomové práce bylo zmapovat vedlejší činnost nestátních neziskových organizací (NNO) v České republice a zjistit zda organizace splňují kritéria sociálního podniku dle stanovených standardů sociálního podnikání. NNO považují vlastní podnikatelskou činnost za nutnou pro zastoupení snižujících se státních dotací financujících aktivity organizací. V rámci diplomové práci byl na základě elektronického dotazníku proveden výzkum směřovaný na občanská sdružení a obecně prospěšné organizace v ČR. Šetření zjistilo jaké subjekty NNO se nejčastěji pouští do podnikání, jejich motivaci i obavy, možnosti personálního zabezpečení vedlejší činnosti či finanční udržitelnost. Výzkum prokázal, že vedlejší činnost žádné ze zapojených NNO neodpovídá vybraným kritériím pro sociální podnik. Organizace nesplňují podmínku dosažení minimálně 50 % příjmů z vlastní produkce a podmínku zaměstnávání 25 -- 55 % znevýhodněných osob.
|
|
Umění a sociální integrace
Kučerová, Michaela ; Hucková, Barbara (vedoucí práce) ; Malcová, Zuzana (oponent)
Předmětem práce je společenský přínos uměleckých participačních projektů. Konkrétně práce pojednává o projektech pracujících s dětmi a mladými lidmi pocházejícímí ze sociálně vyloučeného prostředí. První část je zaměřena na podoby sociálního vyloučení roli umění ve výchově a vzdělávání mladých lidí. Druhá část se věnuje přínosům a dopadům konkrétních uměleckých particpačních projektu, jejich managementu a evaluace.
|
|
Postavení příslušníků romského etnika na trhu práce
Kopecká, Ráchel ; Kotýnková, Magdalena (vedoucí práce) ; Szabová, Lucia (oponent)
V diplomové práci se věnuji postavení příslušníků romského etnika ve společnosti, ve vzdělávacím systému a na trhu práce. Ústředním tématem práce je především vzdělávání romských dětí a jejich začleňování do vzdělávacího systému. Diplomová práce je zaměřena zejména na začleňování romských dětí do vzdělávacího systému potažmo do majoritní společnosti od útlého věku. V současné době již některé z nich navštěvují přípravné ročníky a mateřské školy. V diplomové práci popisuji způsoby, jak zvýšit účast romských dětí v předškolním vzdělávání a hledám alternativní možnosti jejich začlenění.
|
|
Sociální situace obyvatel sociálně vyloučené lokality v Náchodě
BIDLOVÁ, Jana
Sociálně vyloučené lokality se nachází po celé České republice. Jedná se o celé čtvrtě, domy nebo ulice, které se zpravidla nachází na okraji města, kde hrozí symbolické, prostorové, kulturní, ekonomické a sociální vyloučení. Obyvatelé sociálně vyloučených lokalit zpravidla mají dluhy vůči městu, proto byli do lokality přestěhováni. Problémové oblasti, které se často v sociálně vyloučených lokalitách vyskytují jsou nedostatečné vzdělání, vysoká míra nezaměstnanosti, finanční problémy, zvýšený výskyt sociálně patologických jevů. Na základě zjištěných faktů mohou být případně doporučeny sociální služby, které zde v současné době chybí. Zároveň by výsledky této práce mohly sloužit sociálním pracovníkům jako bližší zmapování sociální situace dané lokality.
|
|
Dítě jako dobrý "job", nebo spíše zátěž pro rodinu?
VEBROVÁ, Petra
Práce se zabývá problematikou dvojího pohledu na význam dítěte pro rodinu. V prvním z nich je dítě bráno jako omezující faktor (zátěž), ve druhém jako možný zdroj příjmů (výhoda). Práce obsahuje teoretickou i praktickou část. Cílem práce je popsat současnou situaci na poli sociální (a rodinné) politiky ve vztahu k rodinám a ozřejmit, zda její opatření mohou skutečně ovlivňovat, popř, do jaké míry, postoj rodin k rodičovství
|
|
Zdravotní a sociální služby nabízené obyvatelům sociálně vyloučených lokalit v Českých Budějovicích
SÁDOVSKÁ, Petra
Diplomová práce zjišťuje, jaké zdravotní a sociální služby jsou poskytovány obyvatelům sociálně vyloučených lokalit v Českých Budějovicích. Sociální vyloučení je proces, v jehož rámci je jedinci, skupině jedinců či komunitě výrazně znesnadňován či zcela zamezován přístup ke zdrojům, pozicím a příležitostem, které umožňují zapojení do sociálních, ekonomických a politických aktivit majoritní společnosti. O vážnosti situace vypovídá i fakt, že rok 2010 byl vyhlášen Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Jednou z možností řešení této situace, je poskytování zdravotních a sociálních služeb, jako jsou například terénní programy, sociální poradenství, krizová pomoc, nízkoprahová zařízení pro děti a mládež. Práce zjišťuje, zda zdravotní a sociální služby poskytované v sociálně vyloučených lokalitách v Českých Budějovicích jsou dostupné, dostatečné, orientované správným směrem a zda jsou využívané. V teoretické části jsem se ze začátku krátce věnovala definici pojmu sociální vyloučení a chudoby. Dále byly popsány hlavní problémové oblasti sociálně vyloučených, na které mají zdravotní a sociální služby reagovat, také se zde objevuje současná situace v jednotlivých vybraných sociálně vyloučených lokalitách a specifikace zdravotních a sociálních služeb, kterými se práce zabývá. Na konci teoretické části je shrnutí teoretické části a náměty na vlastní výzkumné šetření. Cílem práce bylo zmapovat dostupnost a dostatečnost služeb, zejména zdravotních a sociálních, nabízených obyvatelům sociálně vyloučených lokalit v Českých Budějovicích. Vytyčeného cíle práce bylo dosaženo. K tomu jsem použila kvalitativní výzkum, metodu dotazování, techniku polořízený rozhovor, a dále přímé pozorování. Šetření bylo provedeno u dvou výběrových souborů, a to u obyvatel vybraných sociálně vyloučených lokalit a u poskytovatelů zdravotních a sociálních služeb v Českých Budějovicích. Získaná data mohou být využitelná pro poskytovatele služeb k úvaze nad jejich rozšířením. Dále jako výstup pro odborný článek nebo jako podklad pro další výzkumy realizované v této oblasti.
|
|
Možnosti eliminace rizik predikujících sociální exkluzi rodin s dětmi se zdravotním postižením
FRANCOVÁ, Hana
Předkládaný text se věnuje problematice rodin pečujících o dítě s disabilitou. Teoretická část vymezuje systém klíčových preventivních opatření v kontextu sociálního začlenění. Cílem práce je identifikace některých rizik determinujících sociální exkluzi uvedené cílové skupiny. Hlavní cíl je rozpracován na šest cílů dílčích, které jsou zaměřené jednak na limity dovednostního a poznatkového potenciálu sociálních pracovníků, dále na příčiny omezené aplikace nástrojů komunální politiky a jednak na problematiku občanské participace samotných rodičů. Uvedené výzkumné záměry byly naplněny prostřednictvím kvalitativního a kvantitativního šetření. Zajištěná data byla komparována se zahraničními a domácími zdroji. V diskusní části přistoupila autorka k doporučením, která by mohla vést ke zlepšení životní situace rodin.
|
|
Monitoring vybraných sociálně vyloučených lokalit v Plzni
MARTÍNKOVÁ, Eva
V teoretické části této práce vymezuji proces sociálního vyloučení a jeho složky - prostorovou, ekonomickou, kulturní, sociální, politickou a symbolickou. Z těchto vzájemně provázaných složek vyvstávají stěžejní oblasti, které jsou sociální exkluzí významně ovlivněny - bydlení, zaměstnání, respektive zdroje obživy, vzdělání či zdravotní stav. Další kapitoly přináší popis výchozího stavu plzeňských lokalit v roce 2006 a situace v uvedených oblastech se vztahem k vyloučeným obyvatelům. Cílem předkládané práce je popsat vývoj sedmi plzeňských sociálně vyloučených lokalit včetně stavu v současné době. V realizovaném kvalitativním výzkumu byli osloveni především pracovníci a pracovnice samosprávy i nestátních neziskových organizací, kteří přichází do kontaktu s obyvateli sociálně vyloučených lokalit. Použita byla metoda analýzy dokumentů technikou obsahové analýzy dat a metoda dotazování technikou rozhovoru. Situace sociálně vyloučených lokalit v Plzni se za posledních pět let značně proměnila - lokalita označovaná všemi informátory za nejproblematičtější zanikla na konci roku 2009, v jiné lokalitě došlo ke změně v důsledku prodeje nemovitostí, které ji tvořily. Udržování či naopak zánik popisovaných lokalit zásadním způsobem závisí na bytové politice města, protože město Plzeň je vlastníkem domů ve všech dosud přetrvávajících lokalitách. V důsledku rostoucí zadluženosti populace a s přibývajícími problémy v oblasti bydlení či zaměstnání hrozí nebezpečí vzniku nových sociálně vyloučených lokalit. Přínos této práce spočívá ve zhodnocení vývoje situace sociálně vyloučených lokalit v Plzni, z něhož lze vycházet při realizaci přímých kroků vedoucích k začleňování jejich obyvatel i při tvorbě preventivních opatření.
|
|
Terénní sociální práce v sociálně vyloučených lokalitách v Plzni
MĚCHUROVÁ, Jana
Cílem této bakalářské práce je popsat terénní sociální práci se sociálně vyloučenými osobami a s ní spojené obtíže a pozitiva, včetně důsledků z této praxe vyplývající pro uživatele služby i její poskytovatele, a praxi v konkrétních podmínkách a lokalitách v plzeňském regionu. V úvodní teoretické části jsou popsána obecná východiska, jenž terénní sociální službu rámují, je zde definován pojem sociální vyloučení (exkluze) a jsou představeny jednotlivé lokality v Plzni (Jateční, Plachého, Resslova a další) se specifikací problémů a potřeb klientů ve zmíněných lokalitách. Praktická část je realizována polostandardizovanými expertními rozhovory se sociálními pracovníky ze společnosti Člověk v tísni, o. p. s., v Plzni a jejich cílem je vytyčení problematických okruhů jejich práce. Otázky se zaměřují na zjištění míry pocitu smysluplnosti a uspokojení pro sociální pracovníky, zda jejich práce naplňuje cíl služby, případně co v naplnění cílu služby brání, kde vidí omezení a znesnadnění své práce a zda jsou problematické skutečnosti jimi ovlivnitelné.
|