|
Strategie zvládání chudoby žen starších 60 let v prosperující společnosti
HÁKOVÁ, Jana
Cílem diplomové práce je upozornit na důležitost tématu chudoby u žen starších 60 let a též zjistit, jaké způsoby zvládání materiální deprivace volí ženy, které spadají do jedné z nejzranitelnějších sociálních skupin žijících na hranici nebo pod hranicí chudoby. Dílčím cílem práce je formulovat soubor doporučení, zaměřené na prevenci a zvládání chudoby žen starších 60 let. K naplnění těchto cílů slouží podání teoretických východisek v prvních třech kapitolách práce. Popsána je problematika stáří, přiblížena je kvalita života žen starších 60 let ve stáří. Definovány jsou pojmy jako chudoba, sociální vyloučení, prosperující společnost. Blíže je vymezena problematika chudoby žen starších 60 let, její příčiny, možnosti prevence a řešení. Pozornost je věnována také způsobům zvládání chudoby ženami staršími 60 let. Na teoretická východiska je ve čtvrté kapitole práce navázáno popisem realizovaného výzkumu, jehož cílem bylo zjistit, jaké copingové strategie využívají ženy starší 60 let ke zvládnutí chudoby a materiální deprivace. Výzkum byl koncipován jako kvalitativní. Metodami výzkumu byl polostrukturovaný rozhovor, pozorování a analýza dokumentů. Výzkumný soubor tvořilo sedm komunikačních partnerek. K analýze dat byl zvolen design zakotvené teorie. Součástí práce je doporučení pro praxi sociální práce. Výstupem analýzy dat je teorie zachycující užívané strategie zvládání chudoby ženami staršími 60 let, s určením faktorů, které ovlivňují volbu a realizaci těchto strategií. Práce poukazuje na význam edukace žen o včasném finančním zabezpečení na stáří, nutnost posílení terénní sociální práce zaměřené na ženy starší 60 let ocitající se v chudobě, též jejich podporu v řešení jejich situace, včetně posilování využívání sociální opory při zvládání stavu chudoby ze strany těchto žen.
|
|
Sekundární prevence stresu studentů Pedagogické fakulty Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích
VONDRÁŠKOVÁ, Hana
Diplomová práce pojednává o problematice stresu vysokoškolských studentů učitelských oborů. Zaměřuje se na duševní zdraví a psychickou odolnost budoucích učitelů, jejichž povolání patří z hlediska stresu a jeho zdravotních dopadů mezi rizikové. V rámci sekundární prevence zkoumá zvyklosti studentů v oblasti stress managementu, přičemž hodnotí účinnost jednotlivých zdraví prospěšných i neprospěšných antistresových technik. Práce téže mapuje vývoj zvládání zátěže studenty a zaměřuje se na stres jako faktor ovlivňující studijní úspěšnost.
|
|
Způsoby zpracování a zvládání zátěžových situací u jedinců s onemocněním diabetes mellitus I. typu
LÁVIČKOVÁ, Iveta
Tato bakalářské práce se věnuje především popisu copingových strategií v zátěžových situacích u jedinců s onemocněním diabetes mellitus I. typu (DM1), kteří onemocněli během adolescentního věku. Teoretická část je zaměřena na dosavadní poznatky o diabetu mellitus I. typu, o copingu jako takovém, v neposlední řadě popisuje copingové strategie u jedinců s DM1. Pomocí kvalitativního výzkumu se praktická část věnuje zachycení zdrojů stresu a copingovým strategiím u jedinců s DM1 v adolescentním věku i v dospělosti. Součástí výzkumného souboru je pět jedinců, kterým bylo diagnostikováno onemocnění diabetes mellitus I. typu během adolescence. Výsledky výzkumu ukázaly, že tito jedinci vnímají stres zcela odlišně a volí různých copingových strategií při zvládání zátěže. Adolescentní jedinci mají tendenci spíše volit maladaptivní copingové strategie. Na druhou stranu dospělý jedinci volí více adaptivní strategie. Stres má u těchto jedinců vliv na jejich průběh léčby.
|
|
Attachment v souvislosti s užíváním copingových strategií u vězeňské populace
VIKOVÁ, Aneta
Cílem bakalářské práce je přispět k porozumění attachmentu a copingových strategií u vězeňské populace. Byly sledovány a popsány typy attachmentu a užívané copingové strategie vyskytující se u našeho vzorku vězeňské populace. Následně byly testovány souvislosti mezi těmito dvěma proměnnými. Byl zvolen kvantitativní typ výzkumného designu. Výzkumný vzorek tvořilo 122 mužů ve výkonu trestu odnětí svobody v ostraze středního stupně zabezpečení. Respondenti byli z Vazební věznice České Budějovice, Věznice Rapotice, Věznice Nové Sedlo a Věznice Příbram. Věkově se respondenti pohybovali v rozmezí od 20 do 60 let. Pro měření attachmentu byl zvolen dotazník ECR a pro copingové strategie SVF 78. Z výsledků vyplynulo, že většina vězňů vykazovala nejistý typ připoutání (nejčastěji bázlivě vyhýbavý). Jistý typ vazby se vyskytl pouze u 3 jedinců. Byly prokázány signifikantně významné rozdíly mezi vztahovou úzkostností a vyhýbavostí s porovnávanou metodologickou studií. Tyto rozdíly byly zjištěny i v užívání copingových strategií v porovnání s normami. Naši respondenti vykazovali vyšší hodnoty pozitivních i negativních copingových strategií (zejména vyhýbavých). Výzkum prokázal souvislost mezi attachmentem a preferovanými copingovými strategiemi (nejisté typy připoutání pozitivně korelovaly s negativními copingovými strategiemi).
|
|
Copingové strategie u sociálních traumat
BRAUNOVÁ, Michaela
V práci je zpracované téma Copingové strategie u sociálních traumat. Cílem teoretické části je definovat pojem stres, vznik stresu a copingové strategie. Popsat, jak se stres u jedince projevuje po fyziologické stránce a jaké jsou techniky pro jeho zvládání. Dále je cílem nastínit, co může být příčinou stresu a jaká existují sociální traumata. Metoda používaná pro zpracování teoretické části je studium odborných literárních zdrojů. Cílem empirického šetření je zjistit, který druh strategie převládá a posoudit copingové strategie využívané dospělými jedinci se sociálním traumatem ke zvládnutí zátěžových situací. Dalším cílem je zjistit, zda vybrané proměnné (charakter sociálního traumatu, charakteristiky jednotlivců) ovlivňují zvládání zátěže a sociálního traumatu. Posledním cílem je zjistit, jaká je spokojenost těchto lidí s vybranými strategiemi. Použita je dotazníková metoda. Nástrojem sběru dat je dotazník upravený pro účely průzkumu. Výzkumný soubor je tvořen 88 dospělými osobami se sociálním traumatem, které využívají sociální služby v Jihočeském kraji. Data z dotazníku jsou zpracována za využití popisné statistiky. Z průzkumného šetření vyplývá, že nejvíce náročnou situací pro respondenty je zdravotní postižení dítěte. Pokud se osoby dostanou do stresových situací, dovedou si zvolit vhodné copingové strategie, které jim pomohou se lépe se stresem vyrovnat.
|
|
Student s depresí: perspektiva blízké osoby
Švecová, Helena ; Adámková, Jana (vedoucí práce) ; Kučerová, Olga (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá studenty s depresí a jejich blízkými osobami. Cílem této diplomové práce je zmapovat různé aspekty soužití se studentem trpícím depresí. Využitá je přitom perspektiva blízkých osob, jejichž podpora bývá pro studenty s depresí klíčová. Teoretická část se zabývá vymezením pojmu deprese za využití historické perspektivy a a perspektivy diagnostických manuálů. Dále se věnuje různým aspektům depresivních onemocnění, včetně jejich dopadů na život jedince. Poslední kapitola teoretické části se pak věnuje copingu a copingovým strategiím. Empirická část práce snaží zmapovat různé strategie podpory studenta s depresí, které volí blízké osoby. U deprese, jakožto velmi závažného onemocnění, se také dá předpokládat ovlivnění psychického stavu těchto pečujících blízkých osob. V návaznosti na tento předpoklad se práce rovněž snaží zmapovat copingové strategie, které blízké osoby využívají pro podporu vlastního duševního zdraví. Pro naplnění výzkumných cílů byla zvolena kvalitativní metodologie. K získání dat byla využita metoda polostrukturovaného rozhovoru a následná analýza textu byla provedena za využití otevřeného kódování. Analýza rozhovorů poukázala na subjektivně nejobtížnější aspekty soužití se studentem trpícím depresí, kterými byly vlastní prožívání pocitů bezmoci, a na...
|
| |
|
Evaluace realizace programu Zipyho kamarádi u dětí mladšího školního věku
Masařová, Anna
Diplomová práce se zabývá preventivním programem Zipyho kamarádi, který je zaměřen na podporu sociálních dovedností dětí ve věku 5-7 let. První část práce představuje teoretický rámec pro stěžejní praktickou část. Cílem bylo provést evaluaci realizace tohoto programu. Práce se zaměřuje na alternativní využití metodiky, zabývá se tím, kdo a jakým způsobem program při práci s dětmi využívá. Data byla získána prostřednictvím polostrukturovaného rozhovoru s pěti respondentkami. Z výzkumu vyplývá, že práce s metodikou není záležitostí pouze učitele v rámci školní třídy, ale týká se daleko širší sféry odborníků pracujících s dětmi. V praxi je metodika využívána nejen s dětmi ve věku 5-7 let, ale i mnohdy se staršími dětmi s nejrůznějšími specifiky. Jako efektivní se podle respondentek jeví určitá flexibilita při práci s metodikou a její přizpůsobení potřebám konkrétních dětí. Metodika Zipyho kamarádi je podle výpovědí dotazovaných velmi univerzální nástroj, který může být využit různými způsoby. Esence programu v podobě tzv. "Zlatého pravidla" a příběhu Zipyho kamarádů však zůstává ve většině případů zachována. I přesto, že se žádná z již proběhlých evaluací doposud nezabývala přímo alternativním využitím, lze při porovnání výsledků s českou, irskou a nizozemskou evaluací nacházet určité shodné závěry.
|
|
Psychosociální aspekty zvládání onkogynekologického onemocnéní (se zaměřením na rakovinu prsu)
Šreibrová, Lenka ; Niederlová, Markéta (vedoucí práce) ; Šivicová, Gabriela (oponent)
Diplomová práce "Psychosociální aspekty zvládání onkogynekologického onemocnění (se zaměřením na rakovinu prsu)" se zabývá nároky, které klade onkologické onemocnění konkrétně na ženy s diagnózou rakovina prsu. V teoretické části jsou přiblíženy charakteristiky nádorového onemocnění prsu včetně popisu jednotlivých stadií onemocnění a nároků, které jsou během nich na ženy kladeny. Zde jsou uvedeny i možnosti psychologické pomoci, kterou mají ženy k dispozici. Dále jsou v teoretické části rozpracovány možnosti léčby a jejich specifika vztažená na změny v životě ženy. Následně je zde rozpracováno téma copingových strategií a obranných mechanismů. V závěru teoretické části je pozornost věnována vlivům prodělaného onemocnění na osobní a rodinný život a změny v interpersonálních vztazích. V empirické části jsme si kladly za cíl zmapovat podpůrné psychologické a další faktory, které ženám během léčby pomáhaly nároky onemocnění zvládnout. Empirická část zahrnuje 11 individuálních rozhovorů se ženami, které prodělaly rakovinu prsu. Výzkumná metodologie je dále doplněna Dotazníkem životní spokojenosti. V rozhovoru jsme se také zaměřily na faktory zdravotnické péče, které ženám pomáhaly a které by naopak bylo možné vylepšit. Ve výsledcích kvalitativní mapující studie jsme určily dva nejdůležitější faktory,...
|
| |