|
Evoluční význam vizuálních znaků květů a jejich vliv na věrnost opylovačů
Haveldová, Alice ; Štenc, Jakub (vedoucí práce) ; Klečka, Jan (oponent)
Věrností se rozumí chování, při kterém opylovač navštěvuje v řadě květy stejného druhu rostliny častěji, než by odpovídalo jeho preferenci pro danou rostlinu. Toto chování je pro rostlinné druhy výhodné, protože prostřednictvím něho lze zefektivnit přenos pylu mezi jedinci stejného druhu, což pozitivně působí na jejich biologickou zdatnost. Zefektivnění přenosu pylu může vést k selekci takových (vizuálních i olfaktorických) květních znaků, které věrnost opylovačů podporují. Mezi hlavní vizuální znaky květu, které mají na věrnost vliv, patří barva, vzor, tvar a velikost. Tyto znaky jsou ale pro opylovače při rozhodování, jaký květ navštívit, různě důležité, a tudíž se i jejich efekt na věrnost opylovačů liší. Zároveň se liší mezi funkčními skupinami opylovačů i míra věrnosti jako takové. Věrnost je obecně nízká u obratlovců, zato hmyz, a především zástupci řádu blanokřídlých se často chovají věrně.
|
|
Význam uspořádání květů v květenství na reprodukční úspěch rostlin
Chvojková, Karolína ; Štenc, Jakub (vedoucí práce) ; Sklenář, Petr (oponent)
Květenství a jeho vlastnosti mají zásadní vliv na chování opylovačů při opylování, což může ovlivnit výsledný reprodukční úspěch rostlin. Shluk více květů v květenství představuje pro rostliny výhodu z důvodu diverzifikace zdrojů pylu a větší vizuální nabídky, která může nalákat více opylovačů a zvýšit tak šanci na přenos pylu na jiné jedince a zajištění genetické variability potomstva. Nevýhodou více květů v jednom květenství může být jak zvýšení nároků na energii pro tvorbu a udržení více květů, tak zvýšené riziko geitonogamie. Rostliny se geitonogamii v rámci květenství brání různými adaptacemi. Cílem této práce je zhodnocení vlivu uspořádání květenství na úspěšnou reprodukci rostlin. Při studiu uspořádání květů v květenství je potřeba brát v úvahu nejen jejich morfologii, tedy tvar, počet, velikost a uspořádání květů, ale i další funkční vlastnosti v podobě pohlavních orgánů, sterility a tvorby odměn. Výsledný efekt uspořádání květů na reprodukční úspěch rostlin závisí také na vektorech které přenášejí pyl, v tomto případě především hmyzí opylovači, kteří jsou uspořádáním rostlin ovlivněni. Klíčová slova: květenství, geitonogamie, opylovači, květy, chování opylovačů, Optimal foraging, Marginal Value theorem,
|
|
Efektivita opylovačů při přenosu pylu a možnosti rostlin ji ovlivnit
Freudenfeld, Martin ; Janovský, Zdeněk (vedoucí práce) ; Mikát, Michael (oponent)
Opylovači přenášejí pyl na svých tělech z květu na jiný květ a tím pomáhají rostlinám se rozmnožit. Různé skupiny opylovačů se liší v efektivitě tohoto přenosu. Důležitou roli hraje množství pylových zrn, které jsou schopni na svém těle přenést a umístit na bliznu květu. Tato přenosová kapacita závisí na mnoha vlastnostech opylovače i rostliny. Záleží na velikosti a chlupatosti hmyzu, stejně tak na jeho chování, preferenci potravního zdroje, věrnosti nebo hojnosti jedinců. Rostliny mohou efektivitu přenosu pylu ovlivnit svými adaptacemi na vhodné skupiny opylovačů. Zefektivňují umisťování pylu na opylovače morfologií květu, velikostí a množstvím pylových zrn, schopností tvořit pylové hrudky nebo brylky a rozdělováním vypouštění pylu v čase.
|
|
Opylování v lesních ekosystémech
Veljačiková, Hana ; Janovský, Zdeněk (vedoucí práce) ; Hadrava, Jiří (oponent)
V prostředí temperátního lesa fungují interakce mezi rostlinami a jejich opylovači jinak než otevřené krajině. Rozmnožování rostlin je závislé na výskytu opylovačů, kterých je v lesích méně než bezlesí. Limitace reprodukčního úspěchu rostlin dostupností pylu je častým důsledkem nízkých denzit opylovačů v lese. Jejich rozšíření limituje převážně nedostatek potravy, protože kvetoucí rostliny, bojující o světlo se vzrostlými stromy, jsou nerovnoměrně rozloženy v čase i prostoru. Opylovači také musí přizpůsobit létání členitému prostředí a překonávat nepříznivé mikroklimatické podmínky. Tato práce shrnuje poznatky o ochraně a fenologii lesních opylovačů, ze kterých vyplývá, že rozmístění opylovačů je dáno hlavně dostupností potravy, vhodnými mikroklimatický podmínkami a dostatkem úkrytů a možností hnízdění. Zásahy člověka jsou důležitým faktorem ovlivňujícím výskyt opylovačů, udržování otevřenějšího les a odstraňování křovin v podrostu vytváří příznivé podmínky pro růst kvetoucích bylin i pro život opylovačů. Práce se dále zabývá tím, jaký vliv má denzita rostlinných populací na úspěšnost reprodukce rostlin a vzdálenostem, na které je pyl mezi rostlinami v lese přenášen.
|
|
Opylovači jako téma výuky přírodopisu na základní škole
MAŠKOVÁ, Anna
Tato bakalářská práce se zabývá obsahem učiva, tématiky "Opylovači" z hlediska vzdělávacího obsahu předmětu přírodopis na základní škole. Zahrnuje rešerši o opylování, polinačních syndromech a významu skupin hmyzu podílejících se na opylování, srovnání řad učebnic přírodopisu pro základní školy z hlediska tématu opylovači a výsledky dotazníkového šetření znalostí žáků na toto téma. Na základě těchto poznatků byl navržen časově nenáročný projekt k výuce opylovačů.
|
|
Vybraní opylovači našich luk a jejich didaktické využití
Huňková, Helena ; Říhová, Dagmar (vedoucí práce) ; Hanel, Lubomír (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na vybrané opylovače našich luk a jejich didaktické začlenění do výuky. Práce je rozdělena na dvě části - teoretickou a praktickou. V teoretické části jsou charakterizovány dva řády - blanokřídlí a dvoukřídlí, proces opylování a opylovací strategie rostlin a také pylová zrna. V praktické části je zařazen výzkum zaměřený na dvoukřídlé (zejména pestřenkovité), jehož cílem bylo zjistit, jaké rostliny jsou opylovány nejčastěji. Následný úsek je věnován analýze učebnic přírodopisu pro druhý stupeň základních škol z hlediska zastoupení vybraných opylovačů. Další úsek zahrnuje návrh laboratorního cvičení, jež se věnuje otázce, zda med obsahuje pylová zrna. V posledním úseku praktické části je uveden pracovní list, kde si žáci ověří své znalosti ohledně opylovačů. KLÍČOVÁ SLOVA blanokřídlí, dvoukřídlí, výzkum pestřenkovitých, opylovač, pyl, analýza učebnic
|
|
Geometrická morfometrika tvaru a symetrie květních struktur - ekologický a evoluční význam
Rubešová, Veronika ; Neustupa, Jiří (vedoucí práce) ; Woodard, Kateřina (oponent)
V mé bakalářské práci se zabývám literární rešerší na téma geometrické morfometrie, jejího využití pro zkoumání květních symetrií a ekologických i evolučních významů květní symetrie. V první části přináším popis metod a využití geometrické morfometriky. Druhá část se věnuje popisu hlavních typů květní symetrie. Další části zahrnují morfometrické výzkumy určitých linií. Mnoho studií zahrnuje druhy rostlin z čeledi Brassicaceae. Poslední kapitola shrnuje moderní metody morfologického výzkumu a jejich možnosti využití v budoucích výzkumech.
|
|
Ekologie patosystému květní sněti u druhu Dianthus carthusianorum
Koupilová, Klára ; Koubek, Tomáš (vedoucí práce) ; Dostál, Petr (oponent)
Květní sněti (Microbotryum violaceum s.l.) jsou základním studijním systémem fytopatologie planě rostoucích rostlin a jsou často používány jako modelové příklady koevoluce patogenu a hostitele. Infekce způsobuje sterilizaci květů, které dále slouží pouze pro šíření patogenních spor na nové hostitele prostřednictvím opylovačů. Výzkum se doposud soustředil pouze na několik hostitelských druhů (především r. Silene). Není jisté, jak široce zobecnitelné jsou některé poznatky, proto se diplomová práce věnuje novému hostiteli, hvozdíku kartouzku (Dianthus carthusianorum). První část práce se soustředila na terénní mapování populací D. carthusianorum v malé oblasti ve Středním Povltaví. Ve zvoleném systému se vzácně vyskytovaly populace zcela zdravé, avšak častěji populace různou mírou nakažené. Míra nakažení (prevalence) pozitivně korelovala s velikostí a hustotou hostitelské populace. Naopak vliv abiotických faktorů prostředí a rozdílné konektivity populací na výskyt květní sněti byl velmi nevýrazný. Druhá část práce byla zaměřena na zhodnocení rezistence rostlin a výskytu opylovačů ve vybraných populacích. Rozdíly v rezistenci mezi populacemi (hodnocené na základě umělé infekce rostlin) nebyly statisticky průkazné. Jednotlivé populace se lišily v denzitě opylovačů, ovšem nepodařilo se prokázat...
|
|
Ekologie květních snětí (Microbotryum) a jejich hostitelů z čeledi Caryophyllaceae
Koupilová, Klára ; Koubek, Tomáš (vedoucí práce) ; Marková, Jaroslava (oponent)
Mezi nejprostudovanější systémy patogenů a jejich hostitelů patří květní sněti (Microbotryum spp.) napadající hvozdíkovité rostliny (čeleď Caryophyllaceae). Květní sněť je opylovači přenosná sterilizující choroba, která již po mnoho let slouží jako modelový systém pro ekologické a evoluční studie. Cílem této práce je shrnout nejdůležitější poznatky o ekologii a epidemiologii květních snětí, s důrazem na význam různých faktorů, které ovlivňují šíření a výskyt této nemoci v přírodě. Abiotické faktory prostředí mají podle dosavadního výzkumu poměrně malý vliv, naopak biotické interakce hrají významnou roli. Mezi nejdůležitější patří virulence patogenů, rezistence hostitelů a chování vektorů (opylovačů). Při studiu epidemiologie květních snětí je potřeba věnovat pozornost také prostorové struktuře populací a metapopulační dynamice, jelikož procesy na vyšší hierarchické úrovni mohou významně ovlivnit jevy pozorované na úrovni jedinců. Cenné informace získáme také porovnáním charakteristik více hostitelských druhů, které se často liší ve své reakci na infekci. Klíčová slova: květní sněť, Microbotryum, Caryophyllaceae, opylovači, rezistence, epidemiologie, metapopulační dynamika.
|
|
Význam a současná situace chovu včel
TUPÁ, Kateřina
Tato práce se zabývá významem a současnou situací chovu včel. Práce v první řadě stručně popisuje charakteristiku včely medonosné a její životní cyklus. Dále shrnuje informace o náročnosti lidské práce věnované při jejím chovu, při manipulaci se včelstvem a jaké jsou zapotřebí ochranné pomůcky. Poukazuje na problematiku způsobenou nežádoucími vlivy, jimiž jsou škůdci, choroby či člověk. V neposlední řadě se zabývá kvalitou i produkcí včelích produktů a současnou situací včelařství v ČR. Včelařství je jedním z nejstarších oborů lidské činnosti a má nemalý význam z hlediska zájmové činnosti lidí při využívání svého volného času. Včelařství má vysoké postavení v zemědělství jako zdroj opylování hmyzosnubných a cizosprašných rostlin, kdy zvyšuje jejich výnosy. Další význam má v potravinářství, nejčastěji v podobě medu. Všechny včelí produkty jsou ceněny z farmaceutického, zdravotnického a sklářského průmyslu, kdy jsou součástí vyživujících a hydratačních přípravků, druhů některých léčiv a zpevňujících tmelů. Kvalita včelstev je dána zkušeností včelaře a možností finanční podpory z hlediska dotace věnované Ministerstvem zemědělství České republiky. Cílem práce bylo poukázat na důležitost včely medonosné v naší krajině a přiblížit lidstvu kvalitu a význam včelích produktů. Bylo zjištěno, že včelařství v České republice je na vysoké úrovni, avšak včelařů není mnoho.
|