|
Posouzení vlivu mufloní zvěře na odrůstání kultur a nárostů na pozemcích obhospodařovaných Lesním družstvem obcí Ledeč nad Sázavou
Zmeková, Nikol
Tato bakalářská práce se zabývá posouzením vlivu mufloní zvěře na odrůstání kultur a nárostů na pozemcích obhospodařovaných LDO Ledeč nad Sázavou. Sekundárním cílem bylo na základě zjištěných skutečností stanovení optimální početnosti zvěře na sledovaných lokalitách a sestavení návrhu opatření vedoucího ke snížení vzniku škod. K odhadu početnosti mufloních populací bylo využito metod přímého a nepřímého sčítání zvěře. Posouzení vlivu mufloní zvěře na odrůstání kultur proběhlo na základě terénního šetření a následného vyčíslení výše škody. Zhodnocení nárostů proběhlo na zkusných plochách. V této práci jsou dále uvedeny informace o škodách působených muflony na lesní porosty a možnostech jejich eliminace.
|
|
Zhodnocení výskytu škůdců jabloně v okolí Nosislavi
Fröhlich, Pavel
V jabloňových sadech u Nosislavi byl sledován výskyt významných škůdců jabloní v roce 2016. Ke sledování obaleče jablečného (Cydia pomonella) byly použity feromonové lapáky, pro monitoring pilatky jablečné (Hoplocampa testudinea) sloužily bílé lepové desky. Výskyt ostatních škůdců byl zjišťován vizuální kontrolou. Početnost obaleče jablečného byla v porovnání s rokem 2015 vyšší, na stupni vysokého až kalamitního výskytu. První imaga naletovala 5. 5., poslední 16. 8. Byla zjištěna dvě maxima početnosti, 16. - 30. 5. a 11. - 19. 7. Početnost larev a imag vlnatky krvavé (Eriosoma lanigerum) a štítenky zhoubné (Diaspidiotus perniciosus) byla na stupni vysokého až kalamitního výskytu. Výskyt larev a imag mšice jabloňové (Aphis pomi) a mšice jitrocelové (Dysaphis plantaginea) byl zjištěn na středním stupni. Výskyt imag pilatky jablečné dosáhl slabého stupně.
|
|
Druhová diverzita, početnost a význam pavouků (Arachnida, Araneae) na listnatých dřevinách v arboretu Mendelovy univerzity v Brně
Bernatová, Martina
Cílem mé práce bylo zjistit druhovou diverzitu a početnost pavouků v arboretu Mendelovy univerzity v Brně a také vyvodit jejich význam, a v neposlední řadě též posoudit význam arboret, parků a další městské zeleně jako míst vyšší biologické diverzity v urbanizovaném prostředí. V rámci výzkumu bylo vybráno patnáct listnatých dřevin, lokalizovaných v různých částech arboreta. Pavouci byli získávání pomocí dvou odchytových metod, metodou sklepávání a metodou výběru z kartonových pásů (pastí). Sklepávání proběhlo v rámci výzkumu celkem čtyřikrát, konkrétně 11. 5. 2017, 14. 6. 2017, 1. 8. 2017 a 18. 9. 2017. Výběr z kartonových pásů byl proveden dvakrát, 28. 6. 2017 a 19. 10. 2017. V obou metodách bylo získáno a determinováno celkem 303 adultních jedinců pavouků náležejících do 45 druhů, 36 rodů a 14 čeledí. Nejpočetněji zastoupen byl druh Philodromus cespitum, který tvořil více než třetinu odchyceného materiálu (přes 33 %). Tento druh patří mezi druhy schopné žít i v narušených biotopech urbanizovaných lokalit, jeho značné zastoupení je tedy očekávatelné. V rámci výzkumu bylo však získáno i několik druhů ohrožených, které se vyskytují pouze v přirozeném prostředí méně narušených biotopů. Z tohoto faktu lze tedy odvodit závěr, že prostředí arboreta tvoří alespoň částečně přirozené prostředí pro výskyt různých druhů, z čehož lze odvodit, že arboreta, parky a další zeleň ve městech, jsou tedy skutečně místem biodiverzity. Tento závěr je důležitý i pro arboristickou praxi, stejně jako fakt, že pavouci jsou významní predátoři bezobratlých a je tedy možné je využít v rámci biologické ochrany ve městech (tedy v místech, kde není vhodné používat chemické přípravky pro ochranu rostlin) i mimo ně. Ohrožené a vzácné druhy, které byly v rámci výzkumu v arboretu determinovány, lze také využít pro bioindikaci kvality prostředí v arboretu a obdobně je možné pavouky využít i v městských parcích a další městské zeleni stejně jako i ve volné krajině.
|
|
Škodlivost obalečů na ovocných dřevinách ve vybraných sadech na jižní Moravě
Fröhlich, Pavel
V průběhu sezóny 2018 byl sledován výskyt pěti druhů obalečů, kteří škodí na ovocných dřevinách (Cydia pomonella, C. funebrana, C. molesta, Enarmonia formosana a Pandemis heparana). Sledování probíhalo pomocí feromonových lapačů v ovocných sadech na jižní Moravě (Lednice, Starý Lískovec, Nosislav a Velké Bílovice) s různou intenzitou ochrany dřevin. V nejvyšší početnosti byl zjištěn C. molesta, v průměru bylo v 1 lapači 241 jedinců, který byl zaregistrován na všech třech studijních plochách, v nejvyšší početnosti v Lednici (235 jedinců), První imago bylo zachyceno 27. 4., poslední 16. 9. Na feromon naletoval jeden necílový druh, obaleč Epiblema scutulana. Druhým nejpočetnějším byl C. funebrana, zjištěný na obou studijních plochách, v průměru bylo v 1 lapači 148 jedinců, v nejvyšší početnosti v Lednici (224). První imago bylo zjištěno 7. 5., poslední imago 26. 8. Na feromon bylo uloveno pět necílových druhů motýlů, Gypsonoma sociana, G. nitidulana, G. aceriana, Eucosma fervidana a E. lacteana. Vysoké početnosti dosáhl Enarmonia formosana, zjištěný na obou studijních plochách, v průměru bylo v 1 lapači 140 jedinců, v nejvyšší početnosti ve Starém Lískovci 199 jedinců. Z necílových druhů motýlů naletoval především Cnephasia stephensiana, ojediněle Eucosma cumulana. Cydia pomonella byl zjištěn na všech třech studijních plochách, v průměru bylo v 1 lapači 84 jedinců, v nejvyšší početnosti ve Starém Lískovci 150 jedinců. První imago bylo zachyceno 26. 4. V lapači nebyly zjištěny necílové druhy motýlů. Pandemis heparana byl zaregistrován na dvou studijních plochách, v průměru bylo v 1 lapači 15 jedinců, nejvíce ve Starém Lískovci 19 jedinců. V Nosislavi nebyl zaregistrován. První imago bylo zachyceno 13. 5., poslední 16. 9. Z necílových druhů byly zachyceny Noctua fimbriata a N. interjecta.
|
|
Příčiny a důsledky invaze hlaváče černoústého (Neogobius melanostomus) do vnitrozemských vod Evropy a Severní Ameriky
Starý, Vojtěch ; Čech, Martin (vedoucí práce) ; Vukićová, Jasna (oponent)
Od konce 80. let 20. století probíhá masivní invaze ryb z čeledi Gobiidae, nejvíce rozšířenou a nejagresivnější z těchto ryb je hlaváč černoústý (Neogobius melanostomus). Původní areál jeho výskytu je v oblasti Černého a Kaspického moře, ale v dnešní době je již rozšířen ve většině evropských řek, Baltském moři a v soustavě severoamerických jezer, a to hlavně díky transportu v balastní vodě zaoceánských lodí z jeho domovského areálu. Úspěšnost jeho invaze je způsobena vysokou přizpůsobivostí na různé faktory, jako jsou například teplota, salinita a množství rozpuštěného kyslíku ve vodě, různé potravní zdroje nebo typy substrátů dna. Přítomnost hlaváče v nově invadovaných areálech má přínos pro místní rybožravé predátory. Naopak velice úspěšně konkuruje s některými druhy ryb o potravu, úkryty a třecí místa, čímž dochází ke kompetičnímu vyloučení původních druhů do méně vhodných habitatů a tím poklesu jejich abundance. V nově osídlených areálech mají hlaváči výrazně vyšší abundanci než v areálech původních. Největší abundance jedinců je v oblasti Severní Ameriky, kde také hlaváči vzbuzují největší zájem mezi odborníky a způsobují nejvýraznější změny v ekosystémech. Klíčová slova: Gobiidae, Neogobius melanostomus, početnost, reprodukční úspěšnost, konkurence, predace
|
|
Determinanty abundancí suchozemských obratlovců
Kundelová, Tereza ; Storch, David (vedoucí práce) ; Sedláček, Ondřej (oponent)
Abundance živočichů se liší mezi jednotlivými druhy, ale kolísají i v prostoru a v čase. Tyto rozdíly souvisí s biotickými i abiotickými faktory a s ekologickými vlastnostmi jednotlivých druhů. Studie zaměřené na tyto vlivy se snaží odpovědět na otázku, co a jak ovlivňuje početnost druhů. Kromě osvětlení závislostí abundance na jednotlivých faktorech jsou předmětem práce i studie, které se jejich kombinací snaží zjistit, jaké z nich jsou při determinaci abundance zásadní. Nejčastěji studovaným faktorem je velikost těla, velkou roli ale hraje i trofická úroveň, specializace, produktivita prostředí a kompetice. Všechny tyto faktory nicméně vysvětlují jen malý podíl mezidruhové variability v abundancích. Práce je zaměřena na suchozemské obratlovce, přičemž je nejvíce prostoru věnováno ptákům a savcům, jelikož tyto dva taxony jsou nejčastěji studovány. Klíčová slova: početnost, populační hustota, suchozemští obratlovci, velikost těla, kompetice, tok energie
|
|
Population trends of African mammals
Homová, Viktória ; Storch, David (vedoucí práce) ; Hulva, Pavel (oponent)
Africký kontinent je známy svojou bohatou druhovou diverzitou (biologickou rozmanitosťou). O tom, ako dochádza k poklesu populácií afrických cicavcov sa môžeme dočítať v rôznych zdrojoch. Medzi hlavné dôvody patrí strata habitatov a lovenie. Aj napriek všeobecnej predstave o znižovaní stavu cicavcov, je v niektorých prípadoch populačný trend stabilný až rastúci. Cieľom mojej bakalárskej práce je zistiť, čo sa v skutočnosti vie o zmenách v populáciách všetkých známych druhov cicavcov v kontinentálnej Afrike za posledné dekády. Pozornosť verejnosti je venovaná hlavne veľkým vlajkovým druhom, ktoré sú veľmi dobré preštudované a pre ich ochranu sú zavedené rôzne opatrenia. K najvýraznejšiemu poklesu v počte jedincov dochádza v západnej časti Afriky, čo je pravdepodobne spôsobené kombináciou nedostatku finančných a ľudských zdrojov v ochranárstve, veľký rozsah poškodzovania biotopov a rozrastajúci sa obchod s bushmeatom. Druhy s rastúcim populačným trendom sa vyskytujú prevažne v južnej Afrike, kde dochádza k zlepšeniu manažmentu a väčšej pozornosti venovanej záchrane voľne žijúcich živočíchov. U malých cicavcov nie sú vo väčšine prípadov k dispozícií žiadne relevantné dáta k určeniu stavu populácie. Najmenej preskúmané populačné trendy sú u druhov vyskytujúcich sa v pralesoch. Pre detailnejšie určenie...
|
|
Ekologické vlastnosti jako koreláty prostorové variability početností českých ptáků
Farkač, Jan ; Hořák, David (vedoucí práce) ; Reif, Jiří (oponent)
Jan Farkač, Diplomová práce 2018 Abstrakt Mezi lokálními početnostmi ptáků existují rozdíly, které patrně souvisí s geografickou distribucí a ekologickými vlastnostmi druhů. Studium těchto vztahů nám umožňuje lépe pochopit, jakým způsobem obsazují ptáci fyzický prostor. Tato práce je zaměřena na (i) stanovení alternativního přístupu k počítání densit založeného na jejich vážení množstvím přirozeného habitatu pro daný druh a (ii) testování vztahů mezi různými charakteristikami početností (celková densita, variabilita v lokálních densitách a okupance) a ekologickými vlastnostmi jednotlivých druhů. Vztah mezi densitami a ekologickými vlastnostmi (habitatová specializace, potravní specializace, PCA morfologických vlastností, PCA reprodukčních vlastností vyjadřující pozici v rámci slow-fast kontinua, velikost areálu druhu, závislost druhu na lese a způsob hnízdění) byl testován pomocí zobecněného lineárního modelu, který odhalil dvě početnostní charakteristiky v signifikantním vztahu se specializacemi. Pro tuto analýzu jsem použil data nasbíraná v Jednotném programu sčítání ptáků vedeném pod Českou společností ornitologickou. Data jsou z roku 2009 (pro největší počet záznamů) a je počítáno pouze s druhy s častým výskytem (alespoň na 50-ti transektech ze 129-ti). Pro analýzu jsem tedy použil data o početnostech...
|
|
Dominance různých skupin živočichů v terestrických ekosystémech
Matysová, Barbora ; Storch, David (vedoucí práce) ; Tropek, Robert (oponent)
V obecném povědomí přetrvávají určité domněnky a přesvědčení týkající se abundance a biomasy různých živočišných skupin. S tím zároveň souvisí představy široké veřejnosti o vlivu a významu daných živočichů pro určitý ekosystém. Cílem této práce je přesvědčit se, zda jsou tyto zažité představy o dominujících entitách založeny na pravdě, nebo jsou - li jen mylnými fámami, tedy odpovědět si na následující otázky: zda je v tropech významnější biomasa velkých herbivorů či termitů, potažmo jaký je jejich vliv na rozklad rostlinné hmoty; převyšuje - li skutečně biomasa všech mravenců na světě biomasu všech lidí na světě; zda jsou abundance kořisti a predátorů stabilní napříč ekosystémy; je- li více herbivorů v tropických či chladných ekosystémech; nebo je- li v tropických ekosystémech převažující abundance mravenců či termitů. Odpovědi jsou získány prostřednictvím rozsáhlého sběru dat o abundanci a biomase živočichů z odborných článků a publikací. Aby byla ověřitelná i stabilita daných poměrů během let, byla použita data od nejstarších dohledatelných materiálů starých kolem osmdesáti let až po aktuální data z prací současných. Kromě hodnot biomasy a abundance je pozornost věnována i metodám, které vědci používají ke kompletování dat. Mnohdy jsou mezi skupinami velmi odlišné. To je způsobeno rozdílnými...
|
|
Výskyt bobra evropského a dopad jeho činnosti na břehové porosty v oblasti Strážnice
Maša, Marek
Bakalářská práce se zabývá výskytem bobra evropského (Castor fiber) na čtyřech různých lokalitách v okolí Strážnice. Početnost byla mapována na základě pobytových stop za použití Djakovy metody. Dále zjištěním preferovaných dřevin a návrhem možných opatření proti snížení škod na břehových porostech. Metoda je založena na principu sčítání dokonalých a nedokonalých ohryzů a jejich rozdělení do tloušťkových tříd. Měření probíhalo v období únor až březen roku 2014. Žádná z lokalit není nově osídlená a bobr se zde vyskytuje již několik let.
|