| |
|
Role of interaction between circadian and immune system in development of obesity and type 2 diabetes mellitus
Honzlová, Petra ; Sumová, Alena (vedoucí práce) ; Okuliarová, Monika (oponent) ; Vodička, Martin (oponent)
Poruchy v rámci cirkadiánního, metabolického a imunitního systému přispívají ke vzniku metabolických onemocnění, včetně diabetu 2. typu. Cílem této disertační práce bylo prozkoumat vzájemné interakce mezi těmito třemi systémy ve vztahu k rozvoji metabolických poruch. Mnohé fyziologické procesy jsou u savců regulovány cirkadiánním systémem. Na molekulární úrovni jsou cirkadiánní hodiny v jednotlivých buňkách udržovány komplexem vzájemně propojených transkripčně-translačních zpětnovazebných smyček. Cirkadiánní systém je hierarchicky uspořádán a skládá se z centrálních cirkadiánních hodin sídlících v suprachiasmatických jádrech (SCN) a z periferních oscilátorů, které se nacházejí v různých orgánech a tkáních, včetně pankreatu a složek vrozeného imunitního systému, jako jsou makrofágy a mikroglie. Centrální cirkadiánní hodiny synchronizují periferní oscilátory pomocí mnohočetných drah, včetně těch souvisejících se změnou metabolismu vlivem příjmu potravy, ke kterým jsou některé periferní oscilátory vysoce citlivé. Rozpor mezi synchronizujícími signály pocházejícími z SCN a z příjmu potravy tak může vyvolat desynchronizaci mezi jednotlivými periferními oscilátory. Naše výsledky prokázaly, že režim obráceného a omezeného příjmu potravy (rRF z angl. reverse restricted feeding), kdy bylo jídlo dostupné...
|
|
Základní in vitro testování stříbrných nanočástic
Čermáková, Gabriela ; Holas, Ondřej (vedoucí práce) ; Smékalová, Monika (oponent)
Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra Farmaceutické technologie Školitel: PharmDr. Ondřej Holas Ph.D. Konzultant: doc. PharmDr. Ivona Pávková Ph.D. Posluchač: Gabriela Čermáková Název diplomové práce: Základní in vitro testování stříbrných nanočástic Tato diplomová práce se zaměřuje na základní in vitro testování účinnosti stříbrných nanočástic (AgNP) velikosti 10 nm (AgNP10) a velikosti 30 nm (AgNP30) vůči infekčnímu agens Francisella tularensis (F. tularensis). Cílem bylo posoudit potenciál AgNP jako možné terapeutické strategie proti tularémii a zhodnotit účinnost spojenou s rozdílnou velikostí nanočástic. AgNP byly připraveny metodou chemické redukce. Citlivost bakterie F. tularensis po ovlivnění AgNP10 nebo AgNP30 byla testována mikrodiluční metodou za účelem stanovení inhibiční koncentrace (IC). Při testování AgNP10 v koncentračním rozmezí 5-30 µg/ml se podařilo na základě více pokusů stanovit IC100, která odpovídá koncentraci 20 µg/ml. U AgNP30 se nepodařilo z časových důvodů a technologických problémů přesně stanovit IC100. Při testování bylo nutné ověřit stabilitu AgNP v různých kultivačních médiích. Získané výsledky vedly k určení vhodného média pro testování citlivosti bakterie F. tularensis, kterým bylo BHI médium. Před samotným testováním AgNP byly kolonie...
|
|
Makrofágy selektivně rozpoznávají mechanicky způsobenou smrt melanomových buněk a spouštějí produkci CXCL10
Otruba, Matúš ; Labzin, Larisa (vedoucí práce) ; Filipp, Dominik (oponent)
Melanom představuje významnou a často smrtelnou formu rakoviny, přičemž metastáze jsou primární příčinou úmrtí souvisejících s rakovinou. Během metastáz nádorové buňky migrují skrze omezené prostory. Imunoterapie má za cíl stimulovat imunitní systém k eliminaci nádorů, ale i za souběžnéh použití společně s tradiční chemoterapií, má stále jen <50% úspěšnost. Chemoterapeutické léky indukují smrt nádorových buněk, primárně prostřednictvím apoptózy, která je "imunologicky tichá" a nevyvolává zánět ani infiltraci imunitních buněk do nádoru. Proteiny CLASP chrání organely a celistvost buněk během metastáz nádorových buněk; když jsou tyto proteiny CLASP odstraněny, migrující nádorové buňky umírají mechanickou smrtí. Imunologický dopad odstranění proteinů CLASP, které následně indukuje smrt buněk, zůstává neznámý. Tato studie si klade za cíl prozkoumat, zda makrofágy, vrozené imunitní buňky, které signalizují umírající sousední buňky, specificky vyvolávají zánětlivé cytokinové odpovědi na mechanickou, na rozdíl od chemoterapeutické, smrti melanomových buněk. Aby se modelovala mechanická smrt buněk během metastatické migrace, byl odstraněn CLASP1, stabilizující proteiny mikrotubulů, a buňky byly fyzicky stlačeny, aby simulovaly síly, kterým buňky odolávají během metastáz. Chemoterapie byla simulována...
|
|
Příprava a hodnocení nanočástic pro cílenou léčbu zánětlivých onemocnění
Wurzel, Natalie ; Holas, Ondřej (vedoucí práce) ; Smékalová, Monika (oponent)
Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra Farmaceutická technologie Školitel: PharmDr. Ondřej Holas, PhD. Konzultant: Mgr. Barbora Boltnarová Posluchač: Natalie Wurzel Název diplomové práce: Příprava a hodnocení nanočástic pro cílenou léčbu zánětlivých onemocnění Nanočástice jsou ve zdravotnických vědách využívány kromě jiného pro cílené dodání léčiv. Toho se využívá pro terapii nádorových a chronických zánětlivých onemocnění. Cílem této diplomové práce bylo připravit nanočástice vhodné pro cílenou léčbu zánětlivých onemocnění. Úkolem bylo stanovit ideální koncentraci účinné látky, která zajistí vysokou enkapsulační efektivitu a drug loading. Zkoumal se také rozdíl mezi nanočásticemi připravenými z PLGA 5/5E a PLGA 7/3A. Nanočástice byly připraveny metodou nanoprecipitace. Matrici nanočástic tvořil PLGA s různým poměrem kyseliny mléčné a glykolové. Jako organické rozpouštědlo byl použitý aceton. Enkapsulovanou léčivou látkou byl protizánětlivě působící dexametazon acetát. Vodnou fázi tvořil 0,1% vodný roztok Pluronicu F-127. Mezi hodnocené parametry vzniklých nanočástic patřila velikost, index polydisperzity, zeta potenciál, enkapsulační efektivita a drug loading. Výsledky ukazují, že nejvýznamnější vliv na vlastnosti nanočástic měla koncentrace léčivé látky použitá po...
|
|
Iontový kanál TRPV1 a jeho role v dendritických buňkách a makrofázích
Trnková, Nella ; Krulová, Magdaléna (vedoucí práce) ; Vlachová, Viktorie (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá TRPV1 kanálem a jeho rolí v buňkách přirozeného imunitního systému, zejména dendritických buňkách a makrofázích. TRPV1 je membránový iontový kanál, který je aktivován jak na základě fyzikálních stimulů v podobě pH a teploty, tak i pomocí látek ze skupiny vaniloidů. Nejvýznamnější z nich je kapsaicin. Aktivace TRPV1 kanálu má několik účinků na různé typy buněk. Bakalářská práce dochází na základě literární rešerše k závěru, že TRPV1 kanál vede dendritické buňky spíše k protizánětlivému účinku. U makrofágů však existují důkazy pro protizánětlivou i prozánětlivou odpověď a role TRPV1 není jasná. Pro pochopení přesných mechanismů modulace imunitní odpovědi a objasnění role TRPV1 kanálu je tak zapotřebí dalšího výzkumu. Klíčová slova: iontové kanály, TRPV1, kapsaicin, dendritické buňky, makrofágy
|
|
Rizikové faktory aterosklerózy a polarizace makrofágů v tukové tkáni
Králová, Anna ; Poledne, Rudolf (vedoucí práce) ; Vrablík, Michal (oponent) ; Zicha, Josef (oponent)
Ateroskleróza představuje hlavní příčinu kardiovaskulárních onemocnění a prozánětlivý stav proces aterogeneze stimuluje. Od devadesátých let se ukázalo, že tuková tkáň nemá funkci pouze endokrinní, ale vzhledem k přítomnosti různých imunocytů s vysokou sekrecí cytokinů jde i o velmi důležitý imunitní orgán. Lokální rezidenční makrofágy představují hlavní složku ve vzniku tohoto zánětu. Díky začlenění do unikátního transplantačního programu v IKEM, který nám zajištoval dostupnost peroperačně odebrané tukové tkáně a její následnou a bezprostřední analýzu, jsme byli schopni na základě rozdílné exprese povrchových markerů charakterizovat jednotlivé subpopulace monocytů/makrofágů a díky rozdílné expresi těchto markerů zařadit makrofágy do prozánětlivé a protizánětlivé populace. Ze vzorků podkožní (SCAT), perivaskulární (PVAT) a viscerální (VAT) tukové tkáně od zdravých žijících dárců ledvin (LKD) jsme po získání stromavaskulární frakce pomocí průtokové cytometrie analyzovali fenotyp makrofágů. Na počátku experimentů jsme si vybrali molekulu kalprotektinu jako proinflamační marker. V dalších popsaných experimentech jsme si ale zvolili jinou cestu a pro určení prozánětlivého fenotypu jsme si zvolili receptor CD16. Tento receptor je současně s výskytem receptoru CD14 považován za marker proinflamačních...
|
|
Detekce a charakterizace makrofágů v nádorech virové a nevirové etiologie
Dalewská, Natálie ; Tachezy, Ruth (vedoucí práce) ; Krulová, Magdaléna (oponent)
Nádory hlavy a krku jsou etiologicky spojené s kouřením a konzumací alkoholu. Část těchto nádorů je však iniciována HPV a jejich incidence v posledních letech významně roste. Pacienti s virově indukovanými nádory vykazují lepší prognózu, a to i přesto, že tyto nádory bývají diagnostikované v pokročilejším stádiu. Jedním z vysvětlení může být lepší stimulace imunitního systému virovými antigeny. Makrofágy jsou buňky vrozeného imunitního systému, které patří mezi profesionální fagocyty. Po infiltraci do nádoru jsou označovány jako TAM a představují heterogenní skupinu buněk, jejíž dva základní fenotypy jsou protinádorové M1 a pronádorové M2 makrofágy. U mnoha typů nádorů tvoří TAM hlavní složku nádorového mikroprostředí. Jedním z nich jsou i nádory hlavy a krku. Ve své práci jsem se zaměřila na imunohistochemickou detekci populací M1 a M2 makrofágů v nádorech hlavy a krku virové a nevirové etiologie a současně jsem metodou RT- qPCR analyzovala expresi makrofágových a/nebo imunosupresivních genů IDO1, ARG1, CD163, NOS2 a PTGS2. Ve studii jsem prokázala větší počet M2 makrofágů s typickými znaky CD163, ARG1 a PTGS2 u HPV negativních nádorů. Pacienti s těmito nádory mají horší prognózu onemocnění. Znaky pro odlišení jednotlivých populací TAM, které jsou charakteristické vysokou plasticitou, jsou stále...
|
|
Vliv statinů na polarizaci makrofágů in vitro
Muffová, Barbora ; Kauerová, Soňa (vedoucí práce) ; Krulová, Magdaléna (oponent)
Statiny jsou pro svůj významný hypolipidemický efekt využívány jako léčiva aterosklerózy od 90. let 20. století a navzdory nově se vyvíjejícím možnostem léčby jsou stále první volbou při primární i sekundární prevenci v léčbě kardiovaskulárních chorob. Začátek 21. století přinesl také důkazy o antiinflamačním efektu těchto léčiv, který se zdá být nezávislý na jejich již zmíněném hypolipidemickém účinku. Tato diplomová práce se zabývá vlivem statinů na polarizaci makrofágů v in vitro prostředí. K analýzám byly využity makrofágy diferencované z monocytů periferní krve. Pomocí průtokové cytometrie byl stanoven efekt statinové terapie na expresi povrchových znaků (CD16, CD15, CD36, CD163, CD206, ABCA-1 a Trem-2), metodou qPCR byl stanoven efekt statinů na genovou expresi prozánětlivých genů (NFκB, IL-1β, IL-6, TNFα a iNOS), protizánětlivých genů (Arg-1, TGFβ) a genů typických pro proteiny zprostředkovávající adhezi a transmigraci monocytů a makrofágů do intimy cévy (VCAM-1 a MCP-1). Pomocí Griessovy metody byl kvantifikován efekt statinů na aktivitu iNOS a v neposlední řadě byl sledován jejich vliv na uvolňování prozánětlivých cytokinů (IL-1β, IL-6 a TNFα) a protizánětlivého cytokinu IL-10. Pomocí průtokové cytometrie bylo zjištěno, že statiny snižují expresi znaků CD15, CD36, ABCA-1, Trem-2 a CD163,...
|
|
Role makrofágů při imunosupresi zprostředkované regulačními T lymfocyty
Kadlecová, Kristýna ; Holáň, Vladimír (vedoucí práce) ; Stříž, Ilja (oponent)
Regulační T buňky (Treg) jsou jedním z nejdůležitějších regulačních mechanismů imunitního sytému. Treg tlumí imunitní reakce a brání nadměrné aktivaci imunitního sytému. Je popsáno mnoho mechanismů jejich působení. V naší práci jsme se zaměřili na studium mechanismu působení Treg na makrofágy. Supresorové vlastnosti purifikované populace Treg získané magnetickou separací byly prokázány v proliferačních testech. V závislosti na přítomnosti makrofágů byla pozorována rozdílná suprese proliferace při různých způsobech aktivace efektorových lymfocytů. Treg tlumily v přítomnosti makrofágů proliferaci efektorových lymfocytů více. Toto pozorování vedlo k hypotéze o působení Treg na makrofágy. Metodou průtokové cytometrie však nebylo zjištěno snížení exprese kostimulačních molekul CD80, CD86 nebo CD40 a MHCII molekul na makrofázích kultivovaných v přítomnosti Treg. Ve funkčních testech makrofágy prekultivované s Treg vykazovaly stejnou kostimulační schopnost jako makrofágy prekultivované samotné. Nebylo prokázáno ani cytotoxické působení Treg na makrofágy a to jak metodou průtokové cytometrie, tak metodou Live cell imaging. V jiných modelech, kde docházelo k silnější aktivaci efektorových buněk, Treg proliferaci neinhibovaly i přes přítomnost makrofágů. To vedlo k hypotéze, že by rozdíly v supresi v...
|