|
Počátky a projevy vzdělanosti na území Velké Moravy
Vlha, Radovan ; Kvapilová Brabcová, Radoslava (vedoucí práce) ; Ivašina, Natalia (oponent) ; Mladenova, Margarita (oponent)
Název: Počátky a projevy vzdělanosti na území Velké Moravy Autor: Mgr. Radovan Vlha Katedra: Katedra českého jazyka Školitel: prof. PhDr. Radoslava Kvapilová Brabcová, CSc. Abstrakt Práce se zabývá počátky a projevy vzdělanosti na území Velké Moravy. Hlavní metodou je analýza pramenných textů, archeologických artefaktů a analogické srovnání se stavem v Evropě devátého století. Rozvoj vzdělanosti na Velké Moravě započal s příchodem cyrilometodějské misie, která vycházela z byzantského pojetí vzdělávání. Misie však zcela vědomě navázala na předchozí vyučovací snahy bavorských misionářů, což dokazuje rozšíření křesťanství na území Velké Moravy před rokem 863. Zprvu byla využívána učební centra západních misionářů, později byly budovány nové areály, za nejvýznamnější považujeme Sady u Uherského Hradiště. Byli zde vzděláváni žáci pocházející z aristokratických vrstev, učební náplň byla tvořena zejména staroslověnštinou, modlitbami, teologií a hudbou, v některých případech také latinou. S učebními centry byl spojen i rozvoj řemesel potřebných ke stavbě kostelů, zdobení šperků zatížených křesťanskou tematikou a tvorbou knih. Práce také analyzuje stav v zemích, kam se uchýlili žáci byzantské misie po jejich vyhnání z Velké Moravy. Klíčová slova Konstantin-Filosof; Metoděj; Velká Morava; vzdělanost; vzdělávání
|
|
Počátky a projevy vzdělanosti na území Velké Moravy
Vlha, Radovan ; Kvapilová Brabcová, Radoslava (vedoucí práce) ; Ivašina, Natalia (oponent) ; Mladenova, Margarita (oponent)
Název: Počátky a projevy vzdělanosti na území Velké Moravy Autor: Mgr. Radovan Vlha Katedra: Katedra českého jazyka Školitel: prof. PhDr. Radoslava Kvapilová Brabcová, CSc. Abstrakt Práce se zabývá počátky a projevy vzdělanosti na území Velké Moravy. Hlavní metodou je analýza pramenných textů, archeologických artefaktů a analogické srovnání se stavem v Evropě devátého století. Rozvoj vzdělanosti na Velké Moravě započal s příchodem cyrilometodějské misie, která vycházela z byzantského pojetí vzdělávání. Misie však zcela vědomě navázala na předchozí vyučovací snahy bavorských misionářů, což dokazuje rozšíření křesťanství na území Velké Moravy před rokem 863. Zprvu byla využívána učební centra západních misionářů, později byly budovány nové areály, za nejvýznamnější považujeme Sady u Uherského Hradiště. Byli zde vzděláváni žáci pocházející z aristokratických vrstev, učební náplň byla tvořena zejména staroslověnštinou, modlitbami, teologií a hudbou, v některých případech také latinou. S učebními centry byl spojen i rozvoj řemesel potřebných ke stavbě kostelů, zdobení šperků zatížených křesťanskou tematikou a tvorbou knih. Práce také analyzuje stav v zemích, kam se uchýlili žáci byzantské misie po jejich vyhnání z Velké Moravy. Klíčová slova Konstantin-Filosof; Metoděj; Velká Morava; vzdělanost; vzdělávání
|
|
Výuka syntaxe českého jazyka na měšťanských školách v letech 1918-1939
Novotná, Alena ; Šmejkalová, Martina (vedoucí práce) ; Hájková, Eva (oponent) ; Kvapilová Brabcová, Radoslava (oponent)
NÁZEV: Výuka syntaxe českého jazyka na měšťanských školách v letech 1918−1939 AUTOR: PhDr. Alena Novotná KATEDRA: Katedra českého jazyka ŠKOLITEL: doc. PhDr. Martina Šmejkalová, Ph.D. ABSTRAKT: Disertační práce se zabývá problematikou vyučování syntaxe v jazykovém vzdělávání na měšťanských školách v letech 1918−1939. Ověřuje, do jaké míry bylo toto vyučování ovlivněno společensko-politickými, pedagogickými, lingvistickými a didaktickými faktory. Analyzuje prezentaci syntaktického učiva v soudobých normativních mluvnicích, sleduje míru implementace syntaxe v soudobých učebních osnovách pro měšťanské školy, charakterizuje syntaktická témata prezentovaná metodickými příručkami, které byly určeny studentům učitelství a učitelům, postihuje pedagogicko-didaktické činitele ovlivňující vyučování syntaxe a reflektuje zpracování syntaxe v učebnicích pro měšťanské školy. Výsledky ukázaly, že syntax byla ve sledovaném obodobí v centru pozornosti lingvistů, pedagogů i didaktiků. Tvořila nedílnou součást jazykového vzdělávání a byla náležitě prezentována v učebnicích českého jazyka. Analýza učebních textů prokázala, že i dnes můžeme řadu učebnic považovat z hlediska didaktického zpracování učiva za kvalitní inspirativní zdroj. KLÍČOVÁ SLOVA: měšťanská škola, učební osnovy, metodické příručky, učebnice českého jazyka pro...
|
|
Vid a způsob slovesného děje
Pontová, Lenka ; Kvapilová Brabcová, Radoslava (vedoucí práce) ; Janovec, Ladislav (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou slovesného vidu a způsobu slovesného děje. Jejím záměrem je popsat afixy, které se využívají jednak jako prostředky odvozování deverbativních sloves a jednak jako prostředky tvoření vidových dvojic. Práce je rozdělena do pěti kapitol: 1. Úvod, 2. Slovesný vid, 3. Způsob slovesného děje (aktionsart), 4. Konkurence afixů při tvoření vidových dvojic a odvozování sloves různých kategorií způsobu slovesného děje, 5. Shrnutí. Při analýze významů a funkcí afixů (-nou-, -a-, -va-, do-, na-, nad-, o-, ob-, od-, po-, pod-, pro-, pře-, před-, při-, roz-, s-, u-, v-, vy-, vz-, z-, za-) byly využity příklady sloves z Českého národního korpusu. Provedením rozboru jsme dospěli k závěru, že 19 z 23 zkoumaných afixů plní kromě slovotvorné funkce i funkci gramatickou, jsou prostředkem tvoření vidových dvojic.
|
|
Variantnost neživotných maskulin a problematika spisovného jazyka ve škole (se zaměřením na lokál singuláru)
Vybíral, Petr ; Kvapilová Brabcová, Radoslava (vedoucí práce) ; Sgall, Petr (oponent) ; Minářová, Eva (oponent)
Pro skloňování českých substantiv je typická bohatost skloňovacích typů (vzorů) i jejich koncovek. Ty se buď vyznačují poměrně silnou homonymií (např. typ staveni), nebo synonymií. Prostřednictvím svých pozičních koncovkových variant (alomorfů) vytvářejí pak synonymické koncovky dubletní tvary (tvarové varianty). Popis distribuce těchto variantních koncovek je v češtině morfologicky zajímavý a didakticky obtížný úkol. A to především proto, že se ve škole učíme pochopit normu spisovného jazyka. Té jsme pak povinováni nejvíc, a proto vůči ní máme velký pocit zodpovědnosti. Nechtějíce ji porušit, jsme nuceni přemýšlet o tom, která z koncovek je spisovná, případně nejsou-li spisovné už obě. Od dob Gebauerových až po současnou Příruční mluvnici češtiny vstupují do hry při klasifikaci těchto koncovek lingvistické intervence, které je hodnotí a popisují na ose správný - nesprávný, resp. spisovný - nespisovný. Stranou přitom nezůstává ani pohled dialektologický. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Vztah spisovné a obecné češtiny v novinovém žánru sportovního interview
Ouředník, Jan ; Kvapilová Brabcová, Radoslava (vedoucí práce) ; Vybíral, Petr (oponent)
Cílem této práce bylo prokázat výskyt nespisovných (obecněčeských) jevů v novinovém žánru sportovního interview. Dále přiblížit čtenářům, čím je tento žánr charakteristický, i jaká mají specifika rozhovory Lukáše Pollerta. V neposlední řadě jsem považoval za důležité vysvětlit pojem obecná čeština, uvést její nejpříznačnější prvky a čím její vývoj během několika desítek let prošel. Došel jsem k závěru, že texty rozhovorů jsou jazykově velmi rozmanité, i když jsem úplně pominul jejich lexikální stránku. Co se týká spisovnosti a nespisovnosti hláskové a tvaroslovné, zdá se, jako by jejich původci měli představu, že součástí písemné podoby, která má v podstatě odpovídat pravidlům spisovného jazyka, mohou být i některé tvary obecněčeské jako rovnocenné se svými spisovnými protějšky. A v tom že právě tkví jejich nenucenost, přirozenost a spontánnost. Té ale není na obtíž důsledné užívání některých tvarů jen spisovných a dokonce v současné době hodnocených jako knižní. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|