|
Harmonizace rodinného a pracovního života - reflexe závazků práva EU v činnosti vlády ČR
Vošmik, Josef ; Tomeš, Igor (vedoucí práce) ; Koldinská, Kristina (oponent)
Problematika harmonizace práce a rodiny nabývá v posledních letech na významu, a to nejen v České republice, ale ve většině evropských zemí. Pro většinu rodin je stále obtížnější úspěšné skloubit nároky plynoucí z péče o děti a další závislé osoby s výkonem zaměstnání. Tato situace je podmíněna řadou skutečností jako je mimo jiné nárůst ženské zaměstnanosti, změny ve struktuře rodiny, demografické vlivy, rozvoj lidských práv a mnohé další. Sociální politika musí tyto skutečnosti brát v potaz a vyvíjet takové aktivity, které umožní rodinám lépe čelit výzvám současné společnosti a nebude je nutit k rozhodnutí: práce nebo rodina. V rámci teorie existuje poměrně velké množství konkrétních metod a postupů, jak rodinám pomoci zvládat jejich pracovní a rodinné povinnosti. Některé zdroje člení tyto strategie na individuální a rodinné, strategie zaměstnavatelů a strategie sociálního státu. Avšak jednotlivé evropské státy se liší v tom, jak na rodinu a sociální politiku nahlíží. V České republice tradičně přetrvává vysoká zaměstnanost žen, avšak narození dítěte má značně negativní dopad na zaměstnanost žen a jejich další uplatnění na trhu práce. Možnosti flexibilního uspořádání zaměstnání jsou zde značně omezeny. V mezinárodním kontextu se problematice práce a rodiny věnuje nejen Evropská unie, ale i další organizace...
|
|
Výchovně vzdělávací prvek v sociální práci s cílovou skupinou osob bez přístřeší
Pěnkava, Pavel ; Koldinská, Kristina (vedoucí práce) ; Tomeš, Igor (oponent)
Rigorózní práce je zaměřená na objektivizaci potenciálu možností využívat výchovně vzdělávací působení v rámci sociální práce s cílovou skupinou osob bez přístřeší. Teoretická část se zaměřuje na kritickou reflexi příčin vzniku bezdomovectví z psychologického, sociálního a časového hlediska. Znalost kauzálního vývoje tohoto sociálně patologického jevu je důležité pro tvorbu metod výchovně sociálních přístupů, které lze aplikovat v rámci socioterapie. Práce dále diskutuje typologii osob bez přístřeší podle jejich možností, schopností a dovedností. Kapitola, která přímo směřuje k samotné socioterapii, jejímu praktickému využití při sociální práci s osobami, popisuje využití této metody v praxi. Závěr teoretické části zvažuje možnosti výkonu samosprávných činností centrální pražské části v procesu výchovy a vzdělávání společnosti, jak v souvislosti s odbornou pomocí, tak v rámci běžných interakcí. Provedené dotazníkové šetření zkoumá motivaci, názory a aktivity osob bez přístřeší v otázce vzdělávání. Postoje a s nimi související skutečnosti jsou zkoumány kvantitativními výzkumnými metodami prostřednictvím techniky dotazníkového šetření face-to-face. Výsledek potvrdí nebo vyvrátí domněnku, že lidé, žijící dlouhodobě v nepříznivé životní situaci, mají zájem o rozšiřování, doplnění vzdělávání nebo zapojení se do...
|
|
Zvláštní pracovní podmínky mladistvých
Hroneš, Jakub ; Štangová, Věra (vedoucí práce) ; Koldinská, Kristina (oponent)
Resumé: In my rigorous work I dealt with the legal arrangement of the special working conditions of juveniles and minors. These conditions are being legally arranged since over two centuries. One of the characteristical signs in the development of this legal arrangement is enlarging the legal protection of working minors as well as of juveniles resulting namely in shortening the working hours for minors, determinations of the minimal age for taking a job, determinations of the obligatory school attendance duration as well as the inhibition of certain works and workplace which are dangerous for juveniles. The development of the legal arrangement of the above mentioned working conditions is strongly affected by legal documents from the field of the european as well as international law arranging the fundamental human, social and economical rights. These international documents complete and enlarge the Czech legal arrangement of the special working conditions of the juveniles. The Labour code no. 262/2006 Sb. with the relating legal rules provide a special legal protection since these juveniles are not yet physically and mentally adult enough and thus their sound and safe development has to be protected. These special working conditions differ from general conditions for other employees and manifest before all...
|
|
Komparace úpravy pracovní doby a doby odpočinku v pracovním právu České republiky a Polské republiky
Czeczotková, Alicja ; Štefko, Martin (vedoucí práce) ; Koldinská, Kristina (oponent)
ZÁV R V úvodu této práce jsem si stanovila jako cíl mého zkoumání zjišt ní p edstav eských a polských zákonodárc o správném vymezení hranice mezi pracovní dobou a dobou odpo inku zam stnanc . V p edchozích kapitolách jsem se tak snažila vymezit základní instituty pracovní doby a doby odpo inku, jak jsou upraveny v eském a polském zákoníku práce v etn základních rozdíl mezi t mito právními úpravami. Nezbývá než se pokusit o ur itý záv r, ke kterému jsem p i psaní této práce dosp la. Obecn lze konstatovat, že rozdíly v pracovn právní úprav pracovní doby a doby odpo inku srovnávaných stát nejsou nikterak zásadní. Vlivem evropské legislativy, judikatury a eurokonformního výkladu vnitrostátních právních norem totiž dochází ke sbližování právních ád , což se projevuje také v oblasti pracovního práva. P íkladem m že sloužit výše n kolikrát zmi ovaná sm rnice o pracovní dob , která m la významný vliv na legislativní zm ny v eské i polské pracovn právní oblasti v posledních letech, které, a více i mén povedeným zp sobem, implementují její obsah do vnitrostátních úprav. Jak jsem již uvedla, právní úpravy t chto dvou stát se významným zp sobem neliší, ur ité rozdíly je však možné, jak vyplývá z p edchozích kapitol, p esto spat it, a to v n kolika sm rech. Dle mého názoru jedním z nejmarkantn jších rozdíl mezi eskou...
|
| |
|
Zaměstnávání osob se zdravotním postižením
Ryslová, Michaela ; Koldinská, Kristina (vedoucí práce) ; Peřina, Pavel (oponent)
85 Záv r Cílem mé diplomové práce bylo posoudit, zhodnotit a analyzovat problematiku zam stnávání zdravotn postižených. Je nesporné, že zam stnanost osob se zdravotním postižením je vážným problémem, který vyžaduje zásadní a komplexní ešení, vycházející z ucelené koncepce. Opravdu významné zlepšení míry zam stnanosti m že p inést pouze komplexní politika zam stnanosti osob se zdravotním postižením. V sou asné dob je v R úprava zam stnání osob se zdravotním postižením zna n nep ehledná a proto si myslím, že její zjednodušení a zp ehledn ní by jist p ineslo p ijetí "zákona o zdravotn postižených". Tento zákon v R dlouhodob chybí. Inspirací pro nás nepochybn m že být zákon o zdravotn postižených p ijatý v roce 1990 v USA a to p esto, že náš právní systém je odlišný od anglosaského. Od roku 1989 dochází v eské republice k pozitivním zm nám v souvislosti s oblastí zdravotn postižených ob an . O jejich problémech se daleko více hovo í ve sd lovacích prost edích, což považuji za jist pozitivní p ínos. P esto stále p etrvává v eské právní úprav ada problém , které bude pot eba v budoucnu ešit. Mezi slabé stránky nesporn pat í fakt, že zdravotn postižení a jejich organizace nemohly navázat na desetiletí zkušenosti, jak je to obvyklé ve vysp lých zemích. Myslím si, že zam stnávání osob se zdravotním postižením ovliv...
|
|
Zaměstnávání cizinců
Marková, Martina ; Štefko, Martin (vedoucí práce) ; Koldinská, Kristina (oponent)
Bez názvu V první kapitole jsem se věnovala mezinárodnímu prvku v pracovněprávních vztazích, neboť osoba cizince v pozici zaměstnance vnáší mezinárodní prvek do pracovněprávního vztahu a má vliv na to, jakým právem se bude řídit daný pracovněprávní vztah. V této kapitole jsem se soustředila především na Římskou úmluvu a na nařízení Řím I. Nařízení Řím I nabude účinnosti od prosince 2009 a nahradí Římskou úmluvu. Celkově hodnotím nahrazení Římské úmluvy zmíněným nařízením pozitivně, a to z několika důvodů. Nařízení je instrumentem komunitárního práva založeným na čl. 61 a 65 SES. K provedení čl. 61 a 65 SES se počítalo se zavedením jednotných pravidel, týkajících se volby práva v různých oblastech soukromého práva (ne pouze v oblasti smluvních a mimosmluvních závazkových vztahů), doplňujících princip vzájemného uznávání soudních a mimosoudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech. Všechna opatření, přijatá evropskými institucemi v oblasti mezinárodního práva soukromého, jsou považována za výraz jednotné politiky, jež má svůj základ v jednom z cílů stanovených EU, vyjádřených v čl. 2 SEU, tj. zachování a rozvoj EU jako prostoru svobody, bezpečnosti a práva. V rámci tohoto systému se používání mezinárodních smluv a jiných prostředků mezivládní spolupráce jeví jako přežitek. V oblasti evropského...
|
| |
|
Pravidla pro placení příspěvků na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění v rámci EU
Krempa, Daniel ; Koldinská, Kristina (oponent) ; Zemanová, Jana (oponent)
Daniel Krempa Pravidla pro placení p ísp vk na sociální zabezpe ení a zdravotní pojišt ní v rámci EU 15. února 2010 86 jejich zam stnavatel a institucí lenských stát ) z d vodu nutnosti znalosti dvojích pravidel a pot eby vždy správn ur it, která pravidla se mají na danou situaci použít v etn nutnosti správného posouzení a vyhodnocení následných dopad . Prakticky m že vzniklá situace znamenat, že osoby v obdobném postavení mohou nakonec podléhat každá jiným pravidl m a to nap . pouze z titulu jejich státní p íslušnosti i z d vodu, že jedna z nich požádá o aplikaci nových pravidel a druhá nikoliv, atd. Z výše uvedeného je patrné, že a koliv Na ízení 883 vstoupí v ú innost již v dohledné dob , nebude ješt n jakou dobu možné zapomenout na pravidla Na ízení 1408. 8. Záv r Jak je z ejmé z posledního vývoje a zejména z p ijetí nových koordina ních pravidel v oblasti sociálního zabezpe ení, je v rámci EU patrná neustálá snaha reagovat na postupný rozvoj ekonomiky a pot eby zlepšovat "pravidla hry" i v oblasti sociálního zabezpe ení. Z dosavadních zkušeností lze usuzovat, že se postupným rozvojem praxe a s p isp ním rozhodovací inností ESD poda ilo dosáhnout významných pokrok ve zlepšení jasnosti aplikace koordina ních pravidel. To pak p ispívá k v tší jistot dot ených subjekt a p edevším by to m lo vést i ke zna...
|
| |