|
The Rise of Shadow Banking
Dovicová, Michaela ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Lelovská, Adriána (oponent)
i Abstrakt Nedávna finančná kríza, ktorá mala za následok globálnu finančnú nestabil- itu, poukázala na dôležitosť rastúceho tieňového bankového systému. Aktivity tieňového bankového systému sú všeobecne definované ako aktivity podobné bankovým aktivitám odohrávajúce sa mimo regulovaný bankový systém. V tejto práci sa zaoberáme teoretickou stránkou tieňového bankovníctva, jeho reguláciou a dohľadom nad ním. Napriek problému s nedostupnosťou dát, je vykonaná kvalitatívna analýza s cieľom odhadnutia objemu európskeho tieňové- ho bankového sektoru a tieňového bankového sektoru v Spojených štátoch am- erických pokrývajúca obdobie od roku 2006 až do 2013 Q2. Európsky tieňový bankový systém dosiahol svoje minimum 8,3 bilióna EUR (19 % celkových európskych bankových aktív) v 2008 Q4. V súčasnosti je jeho hodnota 9,3 bilióna EUR (21 % celkových európskych bankových aktív). Tieňový bankový sektor v Spojených štátoch amerických dosiahol svoje maximum 20,7 bilióna USD (163 % celkových amerických bankových aktív) v 2008 Q1. V súčasnosti je jeho hodnota 15,6 bilióna USD, čo tiež predstavuje celkové americké bankové aktíva. Ďalej sa zameriavame na čínske peňažné trhové fondy a francúzske a britské trhy dohôd o...
|
|
Liquidity risk under Basel III in the EU
Mošnová, Alžběta ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Doležel, Pavel (oponent)
V návaznosti na nedostatky bankovní regulace, které odhalila nedávná globální finanční krize, Basel III zavádí dva nové požadavky na likviditu bank, Liquidity Coverage Ratio (LCR) a Net Stable Funding Ratio (NSFR). Cílem této práce je zjistit, zda je NSFR optimálně nastaveno, či zda bude předmětem změn, tak jako jsme mohli vidět u LCR. Na základě aproximace NSFR pro vzorek 3 128 evropských bank v období od roku 2007 do roku 2012 zkoumáme, zda budou banky schopny NSFR splnit. Výsledky ukazují, že se banky tomuto požadavku doposud nezačaly přizpůsobovat, ale i přesto by v budoucnu neměly mít problém NSFR splnit, jelikož v roce 2011 by NSFR splňovalo již 40,3% bank z našeho vzorku. Na základě analýzy Probit modelu můžeme říci, že NSFR je správně nastaveno, v budoucnu opravdu sníží pravděpodobnost defaultů bank a proto i zvýší stabilitu celého finančního systému. NSFR stress testing ukazuje, že pokud by NSFR bylo definováno striktněji, na celkovou stabilitu systému by to již nemělo vliv. Současná verze NSFR se proto zda být optimální a podle našeho názoru by měla být implementována dříve než v roce 2018.
|
|
Foreign-owned banks and host economies
Fišerová, Tereza ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Mejstřík, Michal (oponent)
Za poslední dvě desetiletí, bankovní sektory napříč světem prošly významnými změnami, jež je utvářely a přetvářely. Jednou z těchto změn je intenzivní nárůst zahraničního vlastnictví bank, které je obzvlášť patrné v regionu střední, východní a jihovýchodní Evropy. Za pomoci vzorku 17 zemí a více než 140 zahraničně vlastněných bank činných v těchto zemích zkoumáme klíčové faktory jejich výkonnosti v kontextu podmínek v hostitelských ekonomikách a výkonnosti domácích bankovních sektorů, a to během sedmiletého období mezi lety 2005 a 2011. Vzhledem k aktuálnosti tématu rovněž přinášíme vhled do vztahu státního dluhu a bankovního vlastnictví. Analýza zobecněnou momentovou metodou, příp. metodou vázaných efektů, odhaluje, že makroekonomické podmínky v hostitelské zemi se dotýkají výkonnosti zahraničně vlastněných bank, pro její plné osvětlení však nepostačují. Zároveň, hloubka současné krize tak, jak se projevuje v domácí ekonomice, negativně dopadá na výkonnost zahraničně vlastněných bank činných v hostitelské ekonomice. Povaha závislosti mezi státním dluhem hostitelského státu a bankovního vlastnictví se nepodařila prokázat.
|
|
Systemic risk and sovereign crises: modelling interconnections in the financial system
Klinger, Tomáš ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Jakubík, Petr (oponent)
Tato práce se zaměřuje na vazby mezi krizemi finančního systému a dluhovými krizemi jednotlivých států skrze státní pomoc na jedné straně a expozice bank vůči státnímu dluhu na straně druhé. Po ilustraci hlavních vztahů na nedávné finanční krizi zkonstruujeme multiagentní síťový model finančního systému, který nám umožní analyzovat efekty státní podpory na systémovou stabilitu a efekty zpětné vazby, při kterých se riziko přenáší ze států zpět na bankovní systém. Nejprve testujeme různé parametrizace modelu pomocí Monte Carlo simulací. Následně je model zkalibrován pomocí jedinečné sady dat složené z různých zdrojů. Klíčové výsledky naší analýzy jsou následující: Zaprvé, v krátkodobém horizontu veškerá opatření na podporu bank zlepšují systémovou stabilitu. Za druhé, v delším časovém horizontu závisí účinky státní podpory na parametrizaci modelu, ale stále existují nastavení, za kterých státní pomoc výrazně zmírňuje systémovou krizi. A konečně, existují rozdíly mezi účinky různých typů podpůrných opatření.
|
|
The Impact of Basel III on European Banks
Šútorová, Barbora ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Lešanovská, Jitka (oponent)
Cieľom tejto práce je komplexne analyzovať dopad prísnejších kapitalových požiadaviek definovaných vrámci nového regulatorného rámca Basel III na banky v Európskej únii, pričom detailne je študovaný dopad na úrokové sadzby a objem poskytnutých úverov, ziskovosť, rizikovať a tržnú hodnotu bánk. Naša analýza, ktorá aplikuje metódu simultánnych rovníc a modely panelových dát na historické dáta pre takmer 600 Európskych bánk v období 2005- 2011, vedie k nasledujúcim zisteniam: (1) Banky, ktoré budú nútené zvýšiť svoju kapitálovú primeranosť meranú pomerom vlastneho kapitálu k rizikovo váženým aktívam (CE/RWA), zvýšia úrokové sadzby úverov o 18,8 bázických bodov na každý percentuálny bod daného pomeru. (2) Toto, za predpokladu nutnosti zvýšiť CE/RWA na 9,5%, povedie k miernemu poklesu objemu poskytnutých úverov o 2% zo súčasného objemu. (3) Naša štúdia ďaľej prináša očakavaný výsledok, že nutnosť zvýšiť kapitalovú primeranosť spôsobí bankám zníženie ziskovosti. Konkrétne, každé zvýšenie CE/RWA o jeden percentuálny bod zníži ziskovosť bánk v absolútnych hodnotách o 0,174 percentuálnych bodov. (4) Tieto efekty sa ukázali byť negatívnymi signálmi pre investorov investujúcich do verejne obchodovaného kapitálu bánk, a preto očakávame, že tržná hodnota bánk zvyšujúcich svoju kapitalovú primeranosť poklesne.
|
| |
|
Foreign-Owned Banks and Host Economies
Fišerová, Tereza ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Mejstřík, Michal (oponent)
Za poslední dvě desetiletí, bankovní sektory napříč světem prošly významnými změnami, jež je utvářely a přetvářely. Jednou z těchto změn je intenzivní nárůst zahraničního vlastnictví bank, které je obzvlášť patrné v regionu střední, východní a jihovýchodní Evropy. Za pomoci vzorku 17 zemí a více než 140 zahraničně vlastněných bank činných v těchto zemích zkoumáme klíčové faktory jejich výkonnosti v kontextu podmínek v hostitelských ekonomikách a výkonnosti domácích bankovních sektorů, a to během sedmiletého období mezi lety 2005 a 2011. Vzhledem k aktuálnosti tématu rovněž přinášíme vhled do vztahu státního dluhu a bankovního vlastnictví. Analýza zobecněnou momentovou metodou, příp. metodou vázaných efektů, odhaluje, že makroekonomické podmínky v hostitelské zemi se dotýkají výkonnosti zahraničně vlastněných bank, pro její plné osvětlení však nepostačují. Zároveň, hloubka současné krize tak, jak se projevuje v domácí ekonomice, negativně dopadá na výkonnost zahraničně vlastněných bank činných v hostitelské ekonomice. Povaha závislosti mezi státním dluhem hostitelského státu a bankovního vlastnictví se nepodařila prokázat.
|
|
Systemic risk and sovereign crises: modelling interconnections in the financial system
Klinger, Tomáš ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Jakubík, Petr (oponent)
Tato práce se zaměřuje na vazby mezi krizemi finančního systému a dluhovými krizemi jednotlivých států skrze státní pomoc na jedné straně a expozice bank vůči státnímu dluhu na straně druhé. Po ilustraci hlavních vztahů na nedávné finanční krizi zkonstruujeme multiagentní síťový model finančního systému, který nám umožní analyzovat efekty státní podpory na systémovou stabilitu a efekty zpětné vazby, při kterých se riziko přenáší ze států zpět na bankovní systém. Nejprve testujeme různé parametrizace modelu pomocí Monte Carlo simulací. Následně je model zkalibrován pomocí jedinečné sady dat složené z různých zdrojů. Klíčové výsledky naší analýzy jsou následující: Zaprvé, v krátkodobém horizontu veškerá opatření na podporu bank zlepšují systémovou stabilitu. Za druhé, v delším časovém horizontu závisí účinky státní podpory na parametrizaci modelu, ale stále existují nastavení, za kterých státní pomoc výrazně zmírňuje systémovou krizi. A konečně, existují rozdíly mezi účinky různých typů podpůrných opatření.
|
|
Counterparty Risk under Basel III
Macek, Petr ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Rippel, Milan (oponent)
Cílem této práce je prozkoumat důsledky regulace Basel III na kreditní riziko protistrany. Analyzovali jsme vývoj OTC trhu, rozebrali systémové riziko a způsob, jak centrální protistrany mohou zmírnit nebo rozšířit nákazu mezi bankami. Použili jsme nasimulovaná data, abychom vytvořili stress test model ke zjištění dopadů kreditního rizika protistrany na kapitálové požadavky bank, když výrazně vzroste úroková míra. Bylo vytvořeno šest možných scénářů vývoje úrokové míry se vzrůstající hodnotou. Z těchto scénářů jsme spočítali úroveň expozice a credit valuation adjustment (CVA) jako tržní hodnotu kre- ditního rizika protistrany. Došli jsme k následujícím závěrům: (1) České banky mají dostatečný kapitál k tomu, aby odolaly jakémukoli vzrůstu úrokové míry v kterémkoli scénáři. (2) Banky s vysokou derivátovou expozicí jako Bank of Amerika, Citibank a JP Morgan by čelily výrazným problémům, pokud by se úroková míra zvýšila. (3) Mezi CVA a úrokovou mírou není přímá úměra, CVA roste rychleji s růstem úrokové míry.
|
|
Risk management of savings accounts
Džmuráňová, Hana ; Teplý, Petr (vedoucí práce) ; Lebovič, Michal (oponent)
Předložená práce se zabývá řízením rizik spořicích účtů. Spořicí účty patří mezi vklady na viděnou a jsou charakterizovány vysokou úrokovou sazbou a dvěma vtělenými opcemi. První opce dává klientovi právo vybrat si úspory na požádání. Podstatou druhé opce je právo banky změnit sazbu na spořicím účtu kdykoliv, což vede ke konkurenčnímu boji, ve kterém se banky předbíhají v nabízení nejvýhodnějších spořicích účtů. Díky těmto vtěleným opcím a relativně vysokým úrokovým sazbám na spořicích účtech je řízení rizik spořicích účtů složité. Tato práce popisuje pět hlavních rizik spořicích účtů - likviditní riziko, tržní riziko (úrokové riziko), systémové riziko, reputační riziko a modelové riziko. Práce se zejména soustředí na úrokové riziko a řízení tohoto rizika pomocí metody replikačních portfolií. Výsledkem analýzy úrokového rizika spořicích účtů je model, ze kterého vyplynulo, že tyto účty jsou rizikové produkty a sazby na nich jsou často mimo vývoj tržních sazeb. Ukazujeme, že příliš vysoké sazby kombinované s konkurenčním prostředím, které vzniklo v České Republice po vstupu několika malých bank soustředících se na spořicí účty, by mohlo vézt ke ztrátě kapitálu v těchto bankách v případě nárůstu tržních sazeb. Klasifikace C15, G21, G11, G32 Klíčová slova Spořicí účty, řízení rizik, úrokové riziko,...
|