|
Druhý život cisterciáckého kláštera v Plasích (1623 - 1785): proboštství v Mariánské Týnici a kaple Jména Panny Marie v Mladoticích v projevech řádových testivit
Beneš, Pavel ; Royt, Jan (vedoucí práce) ; Biegel, Richard (oponent)
Předložená diplomová práce je věnována barokní etapě cisterciáckého kláštera v Plasích a řádovým festivitám, které významnou měrou doprovázely klášterní život a tvořily plnohodnotnou součást života nově obnoveného klášterního areálu a nových sakrálních založení. Práce je rozdělena do pěti částí, které představují jednotlivé složky zvoleného tématu. První část práce sleduje duchovní a společenský vývoj cisterciáckého řádu, jeho působení v Čechách a přiblížení řádové liturgie. Mariánská úcta tvoří nedělitelnou součást cisterciácké zbožnosti a je tématem jedné z kapitol diplomové práce. Obnova kláštera souvisí s osobnostmi opatů, volených představitelů řádu, a jejich uměleckými ambicemi. Největší pozornost je v diplomové práci věnována souvislosti primárních pramenů k jednotlivým aspektům řádového života, ať už se jedná o projevy řádové liturgie, položení základního kamene, či oslavení nově vznikající architektury z díla Jana Blažeje Santiniho-Aichela. Závěr tvoří shrnutí a zhodnocení naplnění tématu diplomové práce. Předložená diplomová práce by nemohla vzniknout bez seznámení se s fondem velké řady odborných prací na téma plaského kláštera a především bez studia a zpracování vybraných primárních pramenů a bez poznání památek in situ. Klíčová slova Barokní kultura - cisterciácký řád - architekt Jan...
|
| |
|
Genius loci a kulturní potenciál: Zámecký areál Lysá nad Labem
Odcházel, Vojtěch ; Hoftichová, Petra (vedoucí práce) ; Půtová, Barbora (oponent)
Bakalářská práce podává ucelený obraz jedinečného zámeckého areálu Lysá nad Labem. První část textu je věnována stavebně-historickému vývoji na zámeckém vrchu od raného středověku až do současnosti, jeho vlivu na současnou podobu zámku a dále ještě zámeckým interiérům, které jsou zde interpretovány zejména z hlediska výtvarného umění, pocházejícího z dob, kdy vlastnili panství Šporkové. Další část práce líčí bohatou historii a současnost zámeckých parků, včetně sochařských alegorii z dílen Matyáše Bernarda Brauna a Ignáce Františka Platzera, jenž jsou zde důsledně rozebrány z hlediska jejich ikonografie. V závěru celé práce dochází, na základě získaných vědomostí o zámeckém areálu, k určení kulturního potenciálu místa a k zamyšlení se nad budoucností celého areálu. Klíčová slova genius loci, kulturní potenciál, Zámek Lysá n. L., alegorické sochy, Lysá nad Labem, František Antonín Špork, Matyáš Bernard Braun, Ignác František Platzer, barokní kultura
|
|
Druhý život cisterciáckého kláštera v Plasích (1623 - 1785): proboštství v Mariánské Týnici a kaple Jména Panny Marie v Mladoticích v projevech řádových testivit
Beneš, Pavel ; Royt, Jan (vedoucí práce) ; Biegel, Richard (oponent)
Předložená diplomová práce je věnována barokní etapě cisterciáckého kláštera v Plasích a řádovým festivitám, které významnou měrou doprovázely klášterní život a tvořily plnohodnotnou součást života nově obnoveného klášterního areálu a nových sakrálních založení. Práce je rozdělena do pěti částí, které představují jednotlivé složky zvoleného tématu. První část práce sleduje duchovní a společenský vývoj cisterciáckého řádu, jeho působení v Čechách a přiblížení řádové liturgie. Mariánská úcta tvoří nedělitelnou součást cisterciácké zbožnosti a je tématem jedné z kapitol diplomové práce. Obnova kláštera souvisí s osobnostmi opatů, volených představitelů řádu, a jejich uměleckými ambicemi. Největší pozornost je v diplomové práci věnována souvislosti primárních pramenů k jednotlivým aspektům řádového života, ať už se jedná o projevy řádové liturgie, položení základního kamene, či oslavení nově vznikající architektury z díla Jana Blažeje Santiniho-Aichela. Závěr tvoří shrnutí a zhodnocení naplnění tématu diplomové práce. Předložená diplomová práce by nemohla vzniknout bez seznámení se s fondem velké řady odborných prací na téma plaského kláštera a především bez studia a zpracování vybraných primárních pramenů a bez poznání památek in situ. Klíčová slova Barokní kultura - cisterciácký řád - architekt Jan...
|
|
Genius loci a kulturní potenciál: Zámecký areál Lysá nad Labem
Odcházel, Vojtěch ; Hoftichová, Petra (vedoucí práce) ; Půtová, Barbora (oponent)
Bakalářská práce podává ucelený obraz jedinečného zámeckého areálu Lysá nad Labem. První část textu je věnována stavebně-historickému vývoji na zámeckém vrchu od raného středověku až do současnosti, jeho vlivu na současnou podobu zámku a dále ještě zámeckým interiérům, které jsou zde interpretovány zejména z hlediska výtvarného umění, pocházejícího z dob, kdy vlastnili panství Šporkové. Další část práce líčí bohatou historii a současnost zámeckých parků, včetně sochařských alegorii z dílen Matyáše Bernarda Brauna a Ignáce Františka Platzera, jenž jsou zde důsledně rozebrány z hlediska jejich ikonografie. V závěru celé práce dochází, na základě získaných vědomostí o zámeckém areálu, k určení kulturního potenciálu místa a k zamyšlení se nad budoucností celého areálu. Klíčová slova genius loci, kulturní potenciál, Zámek Lysá n. L., alegorické sochy, Lysá nad Labem, František Antonín Špork, Matyáš Bernard Braun, Ignác František Platzer, barokní kultura
|