|
Možnosti a úskalí vzdělávání sester v ambulantním sektoru
MALOUŠKOVÁ, Zdeňka
Téma bakalářské práce bylo zaměřeno na možnosti vzdělávání sester v ambulancích. Profesionální rozvoj sester představuje právě celoživotní vzdělávání. Je to způsob, jak získávat aktuální informace, nejnovější poznatky a dovednosti, které potom mohou uplatnit ve svých ordinacích. Výsledky ukázaly, že sestry v privátních ambulancích i sestry na poliklinikách dávají přednost tématu odborného semináře nebo konference před konáním akce v místě bydliště. Většina sester z privátních ambulancí i z poliklinik si vybírá odborné semináře nebo konference podle zajímavosti tématu před jeho cenou. A také většina sester z privátních ambulancí i z poliklinik si vybírá odborné semináře nebo konference odpovídající jejich odbornému zaměření. Zaměstnavatelé na poliklinikách vycházejí vstříc sestrám v absolvováním odborných seminářů více než privátní lékaři.
|
|
Životní dráha sexuálních pracovnic - klientek organizace Rozkoš bez rizika
Poláková, Jana ; Večerka, Kazimír (vedoucí práce) ; Malinová, Hana (oponent)
Diplomová práce "Ţivotní dráha sexuálních pracovnic - klientek organizace ROZKOŠ bez RIZIKA" (dále jen R-R) se zaměřuje na problematiku prostituce z pohledu určité etapy v životě klientek R-R. Teoretická část zahrnuje vymezení pojmů z oblasti prostituce zejména i s ohledem na zavádění nových pojmů jako je sexuální práce a sexuální pracovnice. Všímá si specifičnosti práce v prostituci a úskalí, která přináší (zdravotní, sociální, právní, kriminální), se zaměřením i na problematiku násilí páchaného na sexuálních pracovnicích. Soustředí se i na možnosti vyrovnávacích strategií užívaných ženami v sexbyznysu. Praktická část zahrnuje výzkumné šetření zaměřené na bývalé klientky R-R, jehož cílem bylo zjistit, jak se daří bývalým klientkám a proč přestaly využívat služeb R-R (zda odešly ze sexbyznysu či byly nespokojené se službami R-R aj.). Prostřednictvím telefonických rozhovorů se podařilo získat základní obraz a zpětnou vazbu o životní situaci bývalých klientek, o jejich osobní, rodinné, pracovní situaci, jejich pohledu na etapu v sexbyznysu a identifikovat tak momenty, které vedly k odchodu ze sexbyznysu. Klíčová slova Prostituce, sexuální práce, životní dráha, bývalé klientky, ROZKOŠ bez RIZIKA, telefonické šetření.
|
|
Marketingová úskalí gastronomických podniků
Šetenová, Barbora ; Procházková, Markéta (vedoucí práce) ; Boučková, Jana (oponent)
Cílem diplomové práce je poukázat na stinné a naopak pozitivní stránky oboru marketingu v gastronomii. A to pak zejména v oblasti marketingové komunikace, cenotvorby a tvorby jednotného firemního stylu. Práce se skládá z výzkumů, které zahrnují názory odborníků a zákazníků, přičemž stěžejní výzkum se týká motivace studentů středních gastronomických škol a učilišť ke studiu a práci právě v tomto oboru. Praktické ukázky jsou zaměřeny zejména na podporu prodeje, media relations či procesy, které by měly být dodrženy v kavárenství. Závěr pak shrnuje stěžejní poznatky ze všech realizovaných výzkumů.
|
|
Ošetřovatelská péče o dětského pacienta s diabetes mellitus I. typu na inzulinové pumpě
MARŠÁLKOVÁ, Blanka
Smyslem této bakalářské práce bylo přiblížit péči o dětského pacienta s diabetem mellitem 1. typu, který je léčen za pomocí inzulinové pumpy. Poukázat nejen na pozitivní stránky této terapie, ale také na úskalí, která vyvolávají ze stran dětských pacientů a jejich rodičů obavy ze změny léčby. Teoretická část vychází z odborné literatury, věrohodných odborných článků a internetových zdrojů. Vysvětluje podstatu a příčinu onemocnění, poukazuje na akutní a chronické komplikace, blíže osvětluje léčbu v režimu inzulinové pumpy, přičemž tomu předchází léčba inzulinovými pery a nezapomíná na role sestry, která je v léčbě diabetu nezastupitelným článkem a měla by být rovnocenným partnerem lékaře a oporou pro dětské pacienty a jejich rodiče. Empirická část stanovuje výzkumné cíle, na jejichž základě byly stanoveny čtyři výzkumné otázky a byla zpracována formou kvalitativního výzkumného šetření, které využilo metod polostandardizovaného rozhovoru, skrytého pozorování a obsahové analýzy dat. Prvním cílem bylo zjistit, zda rodina pečující o dítě s diabetem mellitem 1. typu vnímá rozdíly v péči o dítě při jeho převodu z léčby inzulinovým perem na léčbu pomocí inzulinové pumpy. Druhý cíl stanovoval zjistit připravenost dětí s diabetem mellitem 1. typu a jejich rodičů na léčbu pomocí inzulinové pumpy. Třetím cílem bylo zjistit komplikace vyskytující se u dětského pacienta s diabetem mellitem 1. typu léčeného pomocí inzulinové pumpy. Čtvrtý cíl zkoumal role sester při ošetřování dítěte s diabetem mellitem 1. typu léčeného pomocí inzulínového pera, inzulinové pumpy a při přechodu dítěte z léčby inzulinovým perem na léčbu pomocí inzulinové pumpy. Výzkumné otázky byly stanoveny takto: 1. Jaké rozdíly vnímá rodina pečující o dítě s diabetem mellitem 1. typu při jeho přechodu z léčby inzulínovým perem na léčbu inzulínovou pumpou? 2. Využívají děti s diabetem mellitem I. typu a jejich rodiče získané informace související se změnou léčby? 3. Jaké komplikace se vyskytují u dětského pacienta s diabetem mellitem I. typu léčeného pomocí inzulínové pumpy? 4. Jaké jsou role sester v ošetřovatelské péči o dítě s diabetem mellitem I. typu léčeného inzulínovým perem, inzulínovou pumpou a které je převedeno z léčby inzulínovým perem na léčbu inzulínovou pumpou. Výsledky výzkumného šetření, poslouží dětem s diabetem mellitem 1. typu a jejich rodičům k lepšímu pochopení smyslu léčby inzulinovou pumpou a budou využity jako forma prezentace při některém z edukačních setkání.
|
| |
|
Motivace dobrovolníků pracujících se seniory v neziskových organizacích v Praze
Matějková, Tereza ; Holda, Dalibor (vedoucí práce) ; Salačová, Lucie (oponent)
Hlavním cílem mé diplomové práce je zmapování motivace dobrovolníků, kteří pracují se seniory v neziskových organizacích v Praze. Teoretická část mé práce je zaměřena na vysvětlení teorie motivace a motivování jedinců v praxi, dále na práci se seniory, její úskalí a specifika. Přiblížím v ní také práci dobrovolníků v neziskových organizacích, především činnosti, které mohou vykonávat a možnosti práce s nimi. Poslední kapitola teoretické části mapuje činnost (služby poskytované klientům, práce s dobrovolníky) čtyř pražských neziskových organizací, ve kterých byl prováděn výzkum, jehož výstupy jsou zanalyzovány a dále zpracovány v druhé, praktické části mé diplomové práci. Výzkumné šetření bylo prováděno kvalitativní formou, konkrétně pomocí semistandardizovaných rozhovorů s respondenty, kteří pocházeli z řad dobrovolníků výše zmiňovaných čtyř pražských neziskových organizací. Vzhledem k tématu mé diplomové práce považuji provedení výzkumného šetření formou semistandardizovaných rozhovorů za velmi vhodné, protože umožňuje získat zajímavé informace o daném tématu z různých pohledů jednotlivých respondentů. Za pomoci otevřených otázek jsem zjišťovala, jaká je motivace dobrovolníků k dobrovolnictví jako takovému, dále jejich motivaci ke konkrétní činnost - dobrovolnictví se seniory. Dalším zkoumaným tématem byla...
|
|
Možnosti nefarmakologické léčby u klientů s funkčními poruchami pohybového systému - hypermobilita u kořenových kloubů
BUREŠOVÁ, Vendula
Tato práce se zabývá výzkumem a problematikou funkčních poruch pohybového systému, konkrétně je zaměřena na hypermobilitu v kořenových kloubech. Práce je rozdělená na teoretickou a praktickou část. V teoretické části jsou popsány složky pohybového systému, kde je kladen důraz především na anatomii a základní kineziologii kořenových kloubů. Dále je zde definice funkčních poruch a také jejich porovnání s poruchami strukturálními. Závěr teoretické části je věnován hypermobilitě, kde je popsána historie, etiologie, etiopatogeneze, klinická manifestace. Dále pak dělení hypermobility, diagnostika a diferenciální diagnostika. Cílem teoretické části je popsání problémů, které s sebou hypermobilita nese a popis úskalí při diagnostice. Praktická část popisuje výzkum, při kterém byla použita metoda kvalitativního výzkumu. Testovaný soubor tvoří dvě ženy různého věku, u kterých byla potvrzena hypermobilita v kořenových kloubech. Terapie probíhala v rehabilitačním zařízení na Poliklinice Vltava v Českých Budějovicích. U všech pacientek byla odebrána anamnéza, proveden vstupní kineziologický rozbor a ověřena hypermobilita. Na tomto základě byla navrhnuta a provedena co nejefektivnější individuální terapie, což také bylo cílem praktické části. Ta je ověřena ve výstupním kineziologickém vyšetření a na tomto základě bylo vypracováno závěrečné zhodnocení výsledků.Práce může být využita k ucelenému pohledu na problematiku hypermobility a na symptomy s ní spojené. Klade důraz na to, aby hypermobilita byla brána na zřetel a nebyla přehlížena, jak tomu doposud často je. Také může sloužit jako inspirace pro navrhnutí rehabilitačního plánu u hypermobilních pacientů.
|
|
Přijetí ADHD dítěte pedagogem ve třídě mateřské školy v Jihočeském kraji
VÍTKOVÁ, Alice
Bakalářská práce mapuje a rozebírá přijetí dětí s poruchou pozornosti spojenou s hyperaktivitou z pohledu pedagoga předškolního vzdělávání. V první části práce jsou nadefinované základní pojmy a souvislosti týkající se problému ADHD. V hlavní části práce je proveden výzkum, který odhaluje úskalí problému přijetí dítěte s ADHD pedagogem v Jihočeském kraji. V této části bakalářské práce jsou navržena možná řešení těchto situací, které jsou použitelné v prostředí mateřských škol.
|
|
Etické aspekty odpovědného rodičovství
SMRČKOVÁ, Leona
Diplomová práce pojednává o proměně rodiny v dnešní společnosti, o jejích rolích, o způsobech soužití, které rodinu nahrazují. Hodnotí význam manželství a rodičovství pro děti a pro jejich budoucí život. Popisuje, jaká úskalí jsou spojená s odpovědným rodičovstvím a jaká je úloha rodičů při dospívání jejich dětí. Hodnotí uvedená témata z pohledu křesťanské etiky. Dotýká se také problémů současné společnosti, kterými jsou neplodnost a asistovaná reprodukce, a etických otázek s nimi souvisejícími.
|
|
Komunikace mezi sestrou a pacientem s poruchou autistického spektra.
VANŽUROVÁ, Lucie
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou komunikace mezi sestrou a pacientem s poruchou autistického spektra. (dále také "PAS"). Teoretická část práce obsahuje základní informace týkající se nejen verbální, ale i neverbální komunikace v ošetřovatelství, která je v komunikačním procesu pro osoby s poruchou autistického spektra velmi významná. V této části je také popsána role sestry v komunikaci s pacientem disponujícím běžnou komunikační schopností v kontextu poznatků týkajících se pacientů s narušenou komunikační schopností. Mezi tuto skupinu patří pacienti s poruchou autistického spektra. Právě poruchám autistického spektra, jejich definici, klasifikaci, příčině, diagnostice a možné terapii je věnována stať, která popisuje projevy pacienta s výše jmenovanou poruchou v oblasti komunikace a pokouší se nalézt možná řešení v překonání komunikačních bariér mezi aktéry komunikace. Řešení komunikačních bariér v práci sestry nabízí ošetřovatelské pojetí Kathryn E. Bernard, jehož představení je věnována samostatná kapitola. Také se pokoušíme přiblížit metody, které mohou být sestře v této velmi specifické komunikaci nápomocny. Empirická část práce přináší výsledky kvalitativního výzkumného šetření realizovaného s využitím polostrukturovaného rozhovoru. Hlavním cílem šetření bylo zmapovat specifika komunikace mezi pediatrickou sestrou a pacientem s poruchou autistického spektra. S tímto cílem souvisí i cíl druhý. Tím je zjistit, jaká je úroveň znalostí sester v oblasti komunikace s pacientem. Cílem třetím, je zmapování zkušeností rodinných příslušníků dětí s poruchou autistického spektra v oblasti komunikace. V souvislosti se stanovenými cíli byly vytvořeny výzkumné otázky: 1)Jaká jsou specifika komunikace s pacientem s poruchou autistického spektra? 2)Jaká je úroveň znalostí vybraných pediatrických sester v oblasti komunikace s pacientem s poruchou autistického spektra? 3)Co tvoří sestrám potíže v komunikaci s pacienty s poruchou autistického spektra? 4)Jaké zkušenosti mají rodinní příslušníci v komunikaci se sestrou? S ohledem vytvořené cíle byl stanoven výzkumný soubor tvořený skupinou sester s praxí v oboru pediatrie a skupinou rodinných příslušníků dětí trpících poruchou autistického spektra. Při vyhledávání vhodných respondentů jsme použili metodu sněhové koule, a to především u druhé skupiny respondentů. Výsledky jsme podrobili důkladné analýze pomocí otevřeného kódování metodou "tužka a papír". K zajištění přehlednosti bylo u nejdůležitějších výsledků užito schémat. Z šetření vyplynula skutečnost, že vybrané sestry ve většině případů disponují základními informacemi o dané problematice. Výpovědi rodinných příslušníků jsou s výpověďmi sester v rozporu, neboť z nich vychází skutečnost, že všeobecná informovanost sester není tak jednoznačná, a že dochází k situacím, kdy komunikace neprobíhá způsobem, který by odpovídal komunikačním dovednostem s ohledem na pacienta s PAS. Vybrané sestry mají ve většině případů dostatek informací, ale tyto informace nejsou schopny převést do praxe. Výsledky našeho výzkumného šetření nelze globalizovat na všechny sestry pracující v pediatrii, což potvrzují rodinní příslušníci, kteří popisují na rozdíl od sester, jak příjemné, tak i nepříjemné zkušenosti spojené s komunikací se sestrou. Vzhledem ke skutečnosti, že informovanost sester je především vázána na jejich osobní zájem o danou problematiku, nelze konstatovat, že tématu specifik komunikace mezi sestrou a pacientem s poruchou autistického spektra je věnován dostatečný prostor v rámci profesní přípravy sester. Sami jsme v průběhu tvorby této práce narazili na úskalí spojené s nedostatečným množstvím literárních zdrojů, které by byly zaměřeny na problematiku komunikace v ošetřovatelském procesu s pacientem s PAS.
|