|
Budova loutkového divadla v centru Opavy
Mojžíšová, Petra ; Palacký, Ivan (oponent) ; Galeová, Nicol (vedoucí práce)
Projekt představuje architektonicko-urbanistické řešení přestavby provozní části Slezského divadla a novostavby městského domu s divadlem v západní části Horního náměstí v Opavě. Hlavním motivem práce je propojení dvou subjektů – profesionálního dvousouborového Slezského divadla a nové budovy se sálem pro divadlo amatérských souborů a dětského centra. Využití stávajícího veřejného prostoru je motivováno obecnou myšlenkou zahušťování městské struktury a soustředění kultury v centru města. Doplnění monobloku divadla o další funkce považuji za smysluplné, ať už z hlediska udržitelnosti a adaptace, tak z hlediska komunitního.
|
|
Obnova staré pošty Rousínov
Vondráková, Kateřina ; Hrabec,, Josef (oponent) ; Šindlar, Jiljí (vedoucí práce) ; Kalousek, Lubor (vedoucí práce)
Bakalářská práce se zabývá obnovou památkově chráněného objektu staré pošty v Rousínově u Vyškova a novou přístavbou k tomuto objektu. Hlavním cílem této práce bylo navržení nového funkčního využití objektu staré pošty, která je v současné době bez využití. Z důvodu zařazení objektu mezi kulturní památky bylo nutné dodržet barokní tvarosloví budovy a budovu respektovat při návrhu navazující přístavby. Novostavba a stávající objekt tvoří polyfunkční centrum přímo v centru města. Co se týká nového funkčního vybavení, v budově staré pošty bylo navrženo informační a turistické centrum a malé loutkové divadlo. Tyto provozy jsou pak v přístavbě doplněny kavárnou a výstavním prostorem.
|
|
Účelová aktualizace souboru historických objektů
Cvrčková, Dana ; Klement, Miloš (oponent) ; Boleslavská, Yvona (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá návrhem obnovy bývalé sýpky a ovčínu v klášterním areálu Porta Coeli, Předklášteří u Tišnova. Při vytváření architektonické studie bylo nutné zanalyzovat a přihlédnout ke kulturně-historickým hodnotám kláštera, jeho areálu a nejbližšího okolí, stavebně-technickému stavu a veřejným funkcím v okolí klášterního areálu. Základní ideou návrhu bylo navrhnout místo, kde se budou lidé shromažďovat, a tím přinesou život do klášterního areálu. Proto z bývalého ovčínu je navržen multifunkční sál, kde se mohou odehrávat oslavy, svatby, firemní večírky, ale například i obecní akce. V blízké návaznosti na ovčín je sýpka, kde se v návrhu nachází loutkové divadlo a ve vyšších podlažích jsou umístěné hotelové pokoje. Tyto objekty mají lidi vybízet k setkávání se v klášterním areálu Porta Coeli.
|
|
Loutkoherectví jako rodinná tradice na příkladu rodu Kopeckých
Petričáková, Štěpánka ; Wohlmuth Markupová, Jana (vedoucí práce) ; Franc, Martin (oponent)
V rámci této diplomové práce je zkoumána rodina Kopeckých, jejíž rodinná tradice spojena s loutkovým divadlem. Tato diplomová práce si klade za cíl prozkoumat vnímání rodinné tradice u tří různých větví jedné rodiny. Za účelem výzkumu této problematiky je tradice zkoumána i u různých generací dané rodinné větve. Narátoři byli vybráni především tak, aby mezi sebou neměly jednotlivé rodiny užší vazby. K vedení projektu byl zvolen orálně- historický výzkum, který byl opřen o teorie výzkumu především rodinné paměti. Matěj Kopecký, někdy uváděn jako patriarcha loutkářského řemesla, byl loutkář z Mirotic. Umění loutkoherectví bylo přenášeno z generace na generaci a v současné době žije již deváté pokolení, které se počítá právě od Matěje Kopeckého. Nabízí se otázka, jak je to s rodinnou tradicí v současné době a jak je předávána? Co vlastně představuje rodinou tradici? Klíčová slova: rodina, tradice, orální historie, Matěj Kopecký, loutky, loutkové divadlo
|
|
Výtvarné zpracování tématu Loutkové divadlo u lidí se závislostí na návykových látkách
JANDOVÁ, Zuzana Vlasta
Bakalářská práce se zaměřuje na výtvarné ztvárnění arteterapeutického tématu Loutkové divadlo lidmi se závislostí na návykových látkách léčících se v terapeutické komunitě. Společně s prezentací tématu Loutkové divadlo si klade za cíl poskytnout oporu pro interpretaci tématu Loutkové divadlo v rámci projektivně-intervenčního přístupu v arteterapii. Zabývá se tématy závislosti a loutkového divadla, která pak vyústí do podkapitoly pojednávající o Loutkovém divadle z hlediska arteterapie. Závislost je rozebírána z hlediska její definice, forem či příčin. Konkrétně jsou zmíněny typy drog a jejich účinky a léčba závislosti v ČR se zřetelem k terapeutickým komunitám, přičemž je zde přiblížena i role arteterapie v léčbě. Část o loutkovém divadlu pak pojednává o vzniku a funkci divadla a loutek a o jejich konstrukčních typech. Vše zmíněné tvoří podklad pro uchopení tématu Loutkové divadlo v intencích projektivně-intervenční arteterapie, které dokládá artefakty získanými během výzkumného šetření a analyzuje je s cílem definovat znaky opakující se v rámci tvorby lidí se závislostí.
|
| |
| |
|
České loutkářství 20. století
KYSELKOVÁ, Františka
Bakalářská práce je ve formě teoreticko-praktické. Teoretická část představuje loutku a její jednotlivé druhy. Dále se zabývá vývojem českého loutkářství v průběhu 20. století a zasazuje jej do historického kontextu. Představuje významné spolky, umělce, výtvarníky, režiséry, amatérské i profesionální soubory. Praktická část staví na poznatcích z první části práce a představuje autorskou experimentální tvorbu loutky.
|
|
Loutkové divadlo jako výchovný prostředek předškolního vzdělávání
ŠVEJKAROVÁ, Hana
Bakalářská práce se zabývá využitím loutek v předškolním vzdělávání na podporu utváření pozitivních modelů chování u dětí. Teoretická část je zaměřena na vývoj loutkového divadla, dále na historii, druhy a funkce loutek a následně i na loutky z pohledu dítěte. Cílem výzkumného šetření bylo zjistit, jaké má loutkové divadlo a samotná loutka vliv na budování morálních hodnot a v neposlední řadě na socializaci dítěte mateřské školy. Zvolen byl design kvalitativního výzkumu za použití metody fenomenologického zkoumání a akčního výzkumu.
|
|
Historie Muzea loutkářských kultur v Chrudimi
Matula, Richard ; Krátká, Lenka (vedoucí práce) ; Wohlmuth Markupová, Jana (oponent)
Předkládaná diplomová práce se pomocí metody orální historie, archivního výzkumu i dostupných literárních zdrojů pokouší nastínit vznik a vývoj Muzea loutkářských kultur v Chrudimi, založeného roku 1972. Pozornost je zaměřena na okolnosti etablování této paměťové instituce s mezinárodními ambicemi, utváření jejího sbírkového fondu, charakteristiku odborných činností a opomenuta není ani každodennost jejích zaměstnanců v období tzv. normalizace. Práce dále sleduje i proměny, které zmíněné oblasti zaznamenaly v souvislosti s pádem minulého režimu v nových politických, ekonomických i společenských podmínkách a to přibližně do první poloviny 90. let.
|