|
Srovnání jednotlivých druhů a skupin ovoce z hlediska obsahu a vlastností výživově cenných složek
HAVLÍKOVÁ, Martina
Práce se zabývá obsahem a vlastnostmi výživově cenných složek ovoce a zjišťuje četnost jeho konzumace u studentů středních škol. Teoretická část pojednává o základním členění ovoce s popisem důležitých druhů jednotlivých skupin. Dále jsou zde rozděleny a popsány, vzhledem k významu ve výživě člověka, nejdůležitější výživově cenné složky ovoce vitaminy, antioxidanty, minerální látky, vláknina, sacharidy, bílkoviny a lipidy. Praktická část se zabývá srovnáním jednotlivých druhů ovoce z hlediska obsahu výživově cenných složek. Při srovnávání výživově cenných složek ovoce bylo zjištěno, že skořápkové ovoce vykazuje značně vyšší množství vitaminů, minerálních látek a lipidů než ostatní skupiny ovoce. Dále tato část obsahuje dotazníkové šetření vztahující se k otázkám ohledně četnosti a oblíbenosti konzumace ovoce u studentů středních škol ve věku 17-20 let. Výsledky jsou analyzovány a graficky znázorněny. Z výzkumu vyplývá, že 98% studentů má rádo ovoce a nejraději ho konzumují v čerstvém stavu. Jejich nejoblíbenějším druhem jsou jablka, která jsou u nás nejrozšířenějším ovocem. Naopak k ovoci, které nemají studenti rádi, patří grep a rybíz. Podle dotazníkového šetření studenti rozumí důležitosti ovoce ve stravě vůči jejich zdraví, ale přesto je důležité dbát neustále na pestrou stravu již u mladistvých.
|
|
Metody zjišťování látek antioxidačního charakteru
TURKOVÁ, Kateřina
Antioxidantům a volným radikálům se v současnosti věnuje velká pozornost v klinické a výživové literatuře. Různé reaktivní formy kyslíku jsou vytvářeny při zcela normálních metabolických pochodech naší látkové výměny nebo pocházejí z vnějších zdrojů, jako je vystavení různým vlivům našeho životního prostředí. Lipidy, proteiny, uhlohydráty a DNA jsou schopné reagovat s reaktivními formami kyslíku a mohou být zapojeny v etiologii nejrůznějších onemocnění. Antioxidační systém chrání organismus před účinky volných radikálů jejich vychytáváním, a tím zabraňuje strukturálnímu poškození buněk. Měření jednotlivých složek antioxidačního systému poskytuje důležité informace o ochraně proti účinkům volných radikálů. Během minulého desetiletí bylo vyvinuto mnoho analytických metod k detekci antioxidační aktivity přírodních sloučenin a jejich směsí in vitro. Některé procedury zahrnují metody založené na generaci různých forem radikálů a jejich následné eliminaci po ošetření směsi potenciální sloučeninou s antioxidačním charakterem. Metody používané pro stanovení celkové antioxidační aktivity jsou: Trolox equivalent antioxidant capacity-TEAC, diphenylpicrylhydrazil - DPPH, oxygen radical absorbance capacity-ORAC a metody zkoumající schopnost zábránit lipidové peroxidaci. Další skupinu tvoří metody posuzující redoxní vlastnosti látek (ferric reducing antioxidant potential assay-FRAP, cyklická voltametrie, HPLC).
|
|
Obchod s potravinovými doplňky a jejich důvěryhodnost
Hroudová, Martina ; Chylíková, Hana (vedoucí práce) ; Turnerová, Lenka (oponent)
Bakalářská práce se zabývá obchodem s potravinovými doplňky a jejich důvěryhodností. Cílem práce je informovat o současném postavení obchodu s potravinovými doplňky na českém i zahraničním trhu, poukázat na důležitost užívání potravinových doplňků a prezentovat závěry na základě vlastního dotazníkového šetření. Práci lze rozdělit do dvou částí, přičemž první část je teoretická a druhá pak praktická. Záměrem první části je především úvod do problematiky potravinových doplňků a zprostředkování informací o obchodu s potravinovými doplňky i o potravinových doplňcích samotných. Praktická část podává informace o nákupním chování a znalostech spotřebitele.
|
|
Funkční potraviny ve výživě člověka
ZEVLOVÁ, Veronika
Bakalářská práce se zabývá funkčními potravinami a jejich rolí ve výživě člověka. Je zde popsána historie funkčních potravin, jejich charakteristika, složky, vyhodnocení jednotlivých druhů a vliv na zdraví konzumenta. Na téma funkčních potravin se vede plno výzkumů, ale zatím nemají žádnou legislativně ustálenou definici. Ani v ČR ani v EU. Používají se pouze některá označení, které mají v různých zemích malé odchylky. Funkční potraviny mohou vznikat odlišnými způsoby. Jedná se o odstranění některé škodlivé látky, o modifikaci, ale nejčastěji používanou metodou je přidávání některé látky do potravin. Tyto látky mohou být různého původu. Mezi nejčastěji používané patří probiotika a prebiotika, antioxidanty, antikarcinogeny, vláknina a mnoho dalších. Jako druhy funkčních potravin jsou zde zmíněny obiloviny a výrobky z nich, dále maso a masné výrobky, ovoce a zelenina, rostlinné tuky, potraviny ze stévie a velmi důležité probiotické potraviny. Dále se práce zaměřuje na chování těchto potravin v prevenci civilizačních onemocnění, konkrétně diabetem, obezitou, hypertenzí, nealkoholickým mastným onemocněním jater a Alzheimerovou chorobu. Následně se tato část zabývá významem funkčních potravin pro jednotlivé skupiny obyvatelstva. Pozornost je věnována dětem, seniorům, těhotným ženám a sportovcům.
|
|
Zdroje a způsoby saturace organismu antioxidanty
NOVOTNÁ, Nikola
Práce se zabývá charakteristikou zdrojů antioxidantů a zjišťuje hloubku znalostí o antioxidantech u studentů středních škol. Teoretická část charakterizuje a dělí antioxidanty významné pro lidské zdraví. Dále jsou zde rozděleny, popsány a srovnány hlavní zdroje antioxidantů v lidské stravě. Praktická část obsahuje dotazníkovou akci vztahující se k otázkám ohledně teoretického zájmu o antioxidanty a jejich příjmu v potravě u studentů středních škol ve věku 17-19 let. Výsledky jsou analyzovány a graficky znázorněny. Z výzkumu vyplývá, že více než polovina respondentů pojem antioxidanty zná a přijímá tyto látky ze stravy. Přesto je důležité zvýšit znalosti o antioxidantech již u mladých lidí a dbát na příjem těchto esenciálních látek z pestré stravy.
|
|
Antioxidační látky v potravinách a jejich funkce při obraně organismu před účinky volných radikálů
MOUDRÁ, Táňa
Diplomová práce se zabývá antioxidačníma látkami v potravinách a jejich funkcí při obraně organismu před účinky volných radikálů. V teoretické části nejprve charakterizuji antioxidanty a jejich dělení. Následně se v teoretické části věnuji antioxidantům v potravinách, vlivu antioxidantů na lidské zdraví a jejich doporučené denní dávky. Dále ve své práci zmiňuji pozitivní a negativní účinky volných radikálů na lidské zdraví a jejich vztah k antioxidačním látkám. V praktické části se zaměřuji na dotazníkové šetření, které zkoumá informovanost populace o antioxidačních látkách a jejich vlivu na lidské zdraví. Dotazníkového šetření se zúčastnilo 160 respondentů. Ti následně byli rozděleni do dvou skupin, a sice do skupiny pracujících a důchodců. Dotazník obsahoval 12 otázek, které zkoumaly, jak jsou respondenti informováni o dané problematice. Sběr dat proběhl v lednu 2013 a následné vyhodnocení v únoru 2013. Získaná data byla vyhodnocena pomocí základních statistických metod. Zjištěné odpovědi byly přetransformovány do jednotných tabulek a porovnávány. Byla zkoumaná celková informovanost a následně byl zkoumán vliv dosaženého vzdělání na informovanost problematiky.
|
|
Ovoce a produkty z jeho zpracování a jejich význam pro výživu
JIRCOVÁ, Petra
Bakalářská práce je zaměřena na téma ovoce a výrobky z jeho zpracování a jejich význam pro výživu. Teoretická část se zabývá chemickým složením ovoce obecně a jsou zde popsány výrobky z ovoce a jejich význam pro lidské zdraví. Věnuje se především vitaminům, vláknině a antioxidantům. Praktickou část tvoří dotazníky na dané téma a jejich vyhodnocení. Cílem práce bylo zjistit, jaké znalosti mají studenti a žáci o ovoci, jak často ho konzumují a z jakých zdrojů ho získávají.
|
|
Výskyt a význam bioaktivních látek kravského mléka
KALA, Robert
Mléko jako sekret mléčné žlázy savců je významnou potravinou nezbytnou pro správný vývoj organizmu a rozvoj zažívacího traktu. Po narození jde o první složku potravy, kterou mohou lidé, respektive novorozenci a také ostatní savci přijímat. Je bohatým zdrojem živin a biologicky aktivních látek. Bakalářská práce je zaměřena na výskyt a význam bioaktivních látek mléka, a je rozdělena do pěti kapitol - na proteiny, lipidy, sacharidy, vitaminy a minerální látky. V jednotlivých kapitolách je vždy popsána daná skupina látek a dále je uvedena charakteristika skupiny - fyzikální a chemické změny, vliv na zdraví popř. změny v důsledku technologického zpracování např. při výrobě fermentovaných mléčných výrobků. U jednotlivých hlavních skupin jsou v podkapitolách přiblíženy významné látky skupiny. Dále je v práci popsána výživová role jednotlivých látek mléka.
|
|
Stravovací návyky žáků II. stupně ZŠ na Benešovsku
PROVAZNÍKOVÁ, Jana
Hlavním úkolem mé bakalářské práce bylo zjistit, jaké mají stravovací návyky žáci druhého stupně na základních školách v regionu Benešov. Nejprve jsem si nastudovala teoretické poznatky z oblasti stravy, stravovacích návyků. Těmto teoretickým poznatkům je věnována teoretická část bakalářské práce. Další mým krokem bylo vytipování vhodných základních škol jak městského, tak vesnického typu, na kterých by mohl být průzkum použit. Po schůzce se zástupci škol, jsem dětem rozdala dopis pro rodiče, který seznamoval s tématem bakalářské práce a souhlasem, či nesouhlasem účasti na průzkumu. Při souhlasu ze strany rodičů byly dětem rozdány záznamové archy jídelníčků společně s pokyny, jakým způsobem jídelníček vyplňovat. Po návratu vyplněným jídelníčků bylo nutné je zredukovat a to z důvodu chyb, které se objevily a znemožnily tak správné vyhodnocení. Jídelníčky jsem vyhodnocovala pomocí nutričního programu, který se nachází na internetových stránkách www.flora.cz. Při vyhodnocování jsem se zaměřila především na denní energetický příjem a na příjem jednotlivých makronutrientů. S výsledky jsem pracovala v praktické části mé bakalářské práce. Nalezneme zde například příjem jednotlivých makronutrientů, energetický příjem a nejčastější druh konzumované zeleniny.
|
|
Antioxidanty v potravinách a možnosti aplikace antioxidantů ve výživě
DUBNOVÁ, Martina
Práce se zabývá výskytem antioxidantů v potravinách, možnostmi jejich aplikace ve výživě a povědomostí populace o tématu antioxidanty. Teoretická část charakterizuje antioxidanty, jejich dělení, vlastnosti, vliv na lidské zdraví, výskyt v potravinách a jejich doporučené denní dávkování. Dále charakterizuje volné radikály a jejich negativní působení na organismus. Praktická část obsahuje výzkum znalostí populace o antioxidantech formou dotazníku. Výsledky jsou analyzovány a graficky znázorněny. Pojem antioxidanty zná 82% respondentů. K čemu antioxidanty slouží, správně uvádí 54% dotázaných. Ve kterých potravinách se antioxidanty nachází, ví 58% respondentů. Největší povědomost o antioxidantech má skupina pracujících, dále pak studujících a skupina respondentů v důchodu má o antioxidantech povědomost nejmenší. Z výzkumu vyplývá, že povědomost o antioxidantech, které hrají dnes velkou roli v prevenci a léčbě civilizačních onemocnění, je u více jak poloviny dotázaných nedostatečná.
|