| |
| |
|
Comparison of CSR activities of selected Slovak banks
Slobodníková, Nina ; Lhotáková, Markéta (vedoucí práce) ; Dodó, Lucia (oponent)
Diplomová práce se zabývá porovnáváním CSR aktivit dvou vybraných Slovenská konkurenčních bank. V teoretické části práce jsou kromě vymezení a vysvětlení konceptu CSR představeny různé možnosti měření, hodnocení a reportování společenské odpovědnosti firem, kde největší pozornost je soustředěna na reportování trvale udržitelného rozvoje podle směrnic GRI. V empirické části jsou podle modelu AIM porovnávány zprávy o společenské odpovědnosti obou bank. Dále jsou na základě vypracovaných indikátorů směrnic GRI porovnávány aktivity bank v každé oblasti CSR. Poslední část práce tvoří návrhy na vyrovnání rozdílů mezi bankami a návrhy řešení, které by v budoucnu mohly vést k vyšší efektivitě v oblasti CSR.
|
|
Analysis of corporate social responsibility in energy industry
Sýkora, Martin ; Filipová, Alena (vedoucí práce) ; Zeman, Jiří (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou společenské odpovědnosti firem v energetickém sektoru. Práce je rozdělena na čtyři kapitoly. V té první autor popisuje základní pojmy týkající se dané problematiky, přibližuje současné chápání společenské odpovědnosti podniků z globálního i evropského pohledu a samozřejmě i z pohledu České republiky. Nechybí ani kritika, bariéry rozvoje a budoucnost konceptu CSR. Druhá a třetí kapitola se detailně věnuje analýze CSR globálního a regionálního představitele z odvětví energetiky, přičemž důraz je kladen na ekonomický, sociální i environmentální pilíř společenské odpovědnosti spolu se strategickými záměry a inovacemi. Poslední čtvrtá kapitola porovnává regionální a globální energetickou společnost na základě všech tří oblastí CSR a nechybí také konfrontace obou společností s realitou.
|
|
Regulace dodavatelsko-odběratelských vztahů v potravinářském řetězci
Mokrejšová, Veronika ; Zadražilová, Dana (vedoucí práce) ; Klosová, Anna (oponent) ; Zeman, Jiří (oponent) ; Vyhnálek, Petr (oponent)
Tato práce se zabývá dodavatelsko-odběratelskými vztahy v potravinářském řetězci a možnostmi jejich regulace. Cílem je zhodnotit dopady regulace dodavatelsko-odběratelských vztahů prostřednictvím Zákona o významné tržní síle a jejím zneužití na subjekty v potravinářském řetězci a případně navrhnout alternativní řešení regulace těchto vztahů. V práci je stanovena následující hypotéza: Zákon o významné tržní síle nevede ke změně poměru sil mezi dodavateli a odběrateli. Práce je rozdělena do pěti logických celků. První z nich vymezuje problematiku dodavatelsko-odběratelských vztahů, zejména tzv. "nekalých" praktik. Důraz je kladen na přístup Evropské komise a posuzování "nekalosti" dle dopadu na spotřebitele, investice a hospodářskou soutěž. Ze srovnání podílů na trhu a rentabilit vyplývá, že dodavatelský sektor jako celek není proti maloobchodu znevýhodněn, vyjednávací převahu mohou mít obchodníci spíše vůči vybraným dodavatelům z řad malých a středních podniků. Za "nekalé" jsou pak, i na základě mikroekonomické analýzy, považovány retroaktivní změny a nadměrné přenášení rizik na obchodního partnera. Druhá část mapuje způsoby regulace pomocí tvrdých a měkkých prvků práva na úrovni EU, jejích jednotlivých členských států se zvláštním důrazem na Českou republiku a Zákon č. 395/2009 Sb. o významné tržní síle při prodeji zemědělských a potravinářských produktů a jejím zneužití. Výsledkem je konstatování, že regulace je v EU nestejnorodá a v různých zemích přináší různé výsledky. Třetí celek nastoluje možnosti samoregulace prostřednictvím společenské odpovědnosti firem, přičemž hlavní potenciál řešení dodavatelsko-odběratelských vztahů vidí v aplikaci stakeholder dialogu, ve kterém smluvní strany společně hledají příčiny protichůdných pozic, které se skrývají v jejich potřebách a zájmech, a snaží se identifikovat společné potřeby a vytvořit sdílenou hodnotu, která ve prospěch obou vytvořenou hodnotu zvyšuje, místo aby ji přerozdělovala ve prospěch jednoho z nich. Čtvrtá část přináší výsledky výzkumu mezi maloobchodníky, dodavateli obchodních řetězců a zemědělci, jejich názory na zákon o významné tržní síle, na změny, které přinesl, a také na jednotlivé "nekalé" praktiky. Bylo zjištěno, že dodavatelům zákon příliš nepomohl, postavení při vyjednávání zlepšil pouze u nepatrné části respondentů a nesplnil ani úlohu ochrany malých a středních podniků. Praxe dodavatelsko-odběratelských vztahů zůstává po úpravě právních formulací ve smlouvách téměř stejná jako před účinností zákona, jedinou významnou změnou je zkrácení lhůty splatnosti na 30 dní, které ovšem mnohým dodavatelům nevyhovuje. Zemědělců se zákon nedotkl, maloobchodníci jej chápou jako překážku v podnikání a nadbytečnou regulaci. Tato část tedy potvrzuje hypotézu této práce. Poslední část práce navrhuje řešení problematiky prostřednictvím zapojení mnoha zainteresovaných stran od samotných obchodních partnerů (samoregulace), přes stát (regulace univerzálním zákonem), až po zákazníky, nevládní neziskové organizace a média (vytvoření poptávky po zodpovědném chování podniků).
|
|
Úloha firemní kultury v nadnárodních společnostech
Koldinský, Martin ; Müllerová, Františka (vedoucí práce) ; Rybka, Čestmír (oponent)
Ve své diplomové práci se zabývám úlohou firemní kultury pro fungování nadnárodních společností. V první části jsem věnoval prostor teoretickému vymezení firemní kultury, souvisejících kulturních dimenzí a dalších pojmů, které s tímto tématem souvisí. Kromě klasické teorie je v první části věnován prostor také alternativním teoriím, které úzce souvisí s psychologií a behaviorální ekonomií a ukazují možné negativní dopady vytvořené firemní kultury. Ve druhé části jsem popsal firemní kulturu dvou společností, konkrétně společnosti ČSOB a jednoho zástupce "Big4", jehož jméno však není, výměnou za poskytnuté informace, uvedeno. Třetí část práce je ryze praktická a zabývá se ověřením významu firemní kultury pro uchazeče o zaměstnání.
|
|
Problematika regulace u transnacionálních korporací
Ulrychová, Petra ; Melcher, Ota (vedoucí práce) ; Čajka, Radek (oponent)
Bakalářská práce se zabývá problematikou regulace u transnacionálních korporací. Cílem práce je zhodnocení výzev nadnárodních společností, jejich regulace a možností interakce s národními státy. Teoretická část práce je zaměřena na obecnou charakteristiku nadnárodních společností a jednou z možností jejich regulace, a to společenskou odpovědností firem (CSR). V praktické části je na konkrétním příkladu působení ropné společnosti Royal Dutch Shell v Nigérii popisováno, jaký vliv nadnárodní subjekty na hostitelské státy mají, jestli stát v něčem posilují a přináší mu výhody, nebo jsou strůjcem destabilizace ekonomiky a dalších problémů.
|
|
CSR v podmínkách společnosti Robert Bosch GmbH
JAKEŠOVÁ, Jana
Hlavním tématem této diplomové práce je koncept Společenské odpovědnosti podniku (CSR). Teoretická část diplomové práce slouží zejména k pochopení konceptu, jeho postavení v rámci firemního řízení a nutnosti spolupráce různých firemních úseků na plnění předem stanovených společných cílů. Praktická část má pak čtenáři především ukázat dobrou praxi v oblasti CSR na základě rozboru plnění požadavků jednotlivých složek společenské odpovědnosti ve vybrané společnosti Robert Bosch GmbH.
|
|
Zavedení konceptu Společenské odpovědnosti ve vybrané společnosti
Vejvodová, Veronika ; Plášková, Alena (vedoucí práce) ; Hykš, Ondřej (oponent)
Tématem této diplomové práce je Zavedení konceptu společenské odpovědnosti ve vybrané společnosti. Společnost, pro kterou je koncept CSR navrhován, je společnost Ponnath ŘEZNIČTÍ MISTŘI s. r. o. se sídlem v Sušici. Jedná se o dceřinou společnost německé firmy Ponnath DIE MEISTER- METZGER Kemnath. Cílem práce je určení cílů CSR a vytvoření akčního plánu, jako návod pro to, jak implementovat koncept CSR do společnosti. Výsledkem práce je výčet návrhů, z kterých by si společnost Ponnath ŘEZNIČTÍ MISTŘI s. r. o. mohla vybrat, pokud by se rozhodla být společensky odpovědnou firmou.
|
|
CSR Analysis in a Specific Company
Orlovská, Jana ; Zamazalová, Marcela (vedoucí práce) ; Lukáčová, Miroslava (oponent)
Globalizace, nové technologie a modernizace v současné době přináší kromě pozitivních externalit i řadu negativních dopadů na životní prostředí a společnost, ve které žijeme. Právě proto se stále více společností začíná věnovat i jiným aktivitám kromě dosahování zisku a přistoupili na cestu společensky odpovědného chování. Cílem diplomové práce je zkoumání a vyhodnocování společenské odpovědnosti ve firmě Rossmann. V teoretické části práce obeznamuji čitatele s problematikou CSR, věnuji se hlavním charakteristikám konceptu i aktuální situaci v České republice. Druhá kapitola je věnovaná společnosti Rossmann a její činnosti v oblasti CSR. Praktická část se skládá ze dvou částí, přičemž v první se zaměřím na interní a externí analýzu prostředí společnosti vzhledem k společenské odpovědnosti podniku. Druhá, praktická část, se zaobírá vlastním výzkumem, který byl realizovaný formou dotazníkového šetření. Na základě zjištěných poznatků zodpovídám klíčovou otázku, a to do jaké míry je společenská odpovědnost součástí firemní strategie. Navrhuji společnosti ROSSMANN návrhy a opatření pro zvýšení povědomí mezi zaměstnanci firmy a efektivnější využívaní výhod odpovědního chováni.
|