|
Vztah rozhodčího řízení a obecných předpisů občanského práva procesního
Vlnová, Jitka ; Sedláček, Miroslav (vedoucí práce) ; Smolík, Petr (oponent)
76 Resumé Tématem této diplomové práce je vztah rozhodčího řízení a obecných předpisů občanského práva procesního. Práce se zaměřuje na rozhodčí řízení upravené zákonem č. 216/1996 Sb., o rozhodčím řízení a výkonu rozhodčích nálezů a hledá podobnosti s řízením před obecnými soudy, které je primárně upraveno v zákoně č. 99/1963 Sb., Občanský soudní řád. Rozhodčí řízení využívá ustanovení Občanského soudního řádu v případech, kdy v zákoně o rozhodčím řízení zákonná úprava chybí úplně nebo není dostatečná. Práce je rozdělena do sedmi hlavních kapitol, které se dále člení na podkapitoly. První kapitola popisuje způsoby, jakými je upraven procesní postup v rozhodčím řízení. Upozorňuje na zákonnou možnost stran dohodnout si vlastní pravidla procesního postupu v řízení a naznačuje, že dohoda stran může i přímo odkázat na zákonná ustanovení předpisu o soudním řízení. Následující dvě kapitoly se věnují teoretickému úvodu k používání Občanského soudního řádu v rozhodčím řízení. Analyzují možnost užití Občanského soudního řádu z pohledu dvou nejvýznamnějších teoretických koncepcí rozhodčího řízení a definují jazykový a teleologický význam ustanovení zákona o rozhodčím řízení po přiměřeném použití Občanského soudního řádu v rozhodčím řízení. Značný rozsah práce je věnován praktickému projevu ustanovení Občanského...
|
|
Rozhodčí řízení v mezinárodním obchodním styku
Tylš, Jan ; Růžička, Květoslav (vedoucí práce) ; Brodec, Jan (oponent)
Diplomová práce pojednává o základních otázkách týkajících se rozhodčího řízení v mezinárodním obchodním styku. Cílem práce je přiblížit základní aspekty mezinárodního rozhodčího řízení, které jsou pro strany konfliktů důvodem pro volbu této metody řešení sporů a následně zhodnotit zda vývoj rozhodčího řízení nemůže subjekty mezinárodního obchodního styku přimět k přehodnocení arbitráže jako primárního způsobu řešení sporů a zapříčinit odklon k jiným metodám řešení sporu. Struktura práce je členěna do úvodu, devíti kapitol a závěru. Po úvodu v němž stanovím tezi diplomové práce, následuje první kapitola, v níž krátce seznamuji čtenáře s historií rozhodčího řízení a rozhodčího řízení v mezinárodním obchodním styku. V druhé kapitole definuji obecně možné druhy řešení sporů. Ve třetí kapitole se věnuji šířeji alternativním metodám řešení sporů, jejich výhodám a následně popisuji některé druhy ADR. Ve čtvrté kapitole vymezuji pojem rozhodčího řízení, jeho základní atributy, uvádím teoretické koncepce rozhodčího řízení a vymezuji rozhodčí řízení mezinárodní a vnitrostátní. Na konci kapitoly uvádím prameny rozhodčího řízení. V kapitole páté popisuji rozhodčí smlouvu jakožto předpoklad rozhodčího řízení, uvádím předpoklady pro platnost rozhodčích smluv a vymezuji jejích druhy. V kapitole šesté pojednávám o...
|
|
Nové Lex Mercatoria
Vítek, Michal ; Dobiáš, Petr (vedoucí práce) ; Pauknerová, Monika (oponent)
NLM Abstrakt Téma lex mercatoria není pro právní vědu ničím novým a převratným, naopak, jedná se o koncept, který se v evropském právním myšlení objevuje již minimálně od středověku. Přesto však nadále zůstává bez jasného a uchopitelného právně-teoretického rámce a stále v rovině jakési hypotézy. Tato rigorozní práce ve svých pěti kapitolách k fenomenu lex mercatoria, konkrétně k jeho aktuální podobě - Nové Lex Mercatoria - přistupuje jako ke svébytnému právnímu řádu s jasným obsahem, konkrétními právně-teoretickými konturami a prokazatelným mechanismem vynucení jeho norem. Primárním cílem práce je popsat Nové Lex Mercatoria nikoliv jako koncept, ale jako platné právo a ve vymezeném rozsahu přednést jak argumenty, které takovou premisu potvrzují, tak ty, které ji zpochybňují. Za tímto účelem práce zodpovídá napříč jednotlivými kapitolami následující otázky: existuje určitý pojem Nového Lex Mercatoria? Má takové právo historickou kontinuitu? Má toto právo jasné teorieticko právní odlišnosti od současného práva národních států? Jaké normy takové právo tvoří a kdo a za jakých okolností je vynucuje?
|
|
Rozhodčí řízení v České republice
Šolín, Karel ; Smolík, Petr (vedoucí práce) ; Winterová, Alena (oponent)
Resumé Tématem této diplomové práce je rozhodčí řízení v České republice, které je jedním z alternativních způsobů řešení sporů. Jejím cílem je poskytnutí uceleného přehledu právní úpravy rozhodčího řízení. Práce je rozdělena celkem do osmi kapitol. První až třetí kapitola pojednávají o obecných otázkách rozhodčího řízení. První kapitola, která se dále člení do šesti podkapitol, se zabývá zejména základním vymezením rozhodčího řízení, jeho teoretickými koncepcemi, výhodami a nevýhodami a také jeho jednotlivými druhy. Druhá kapitola práce poskytuje přehled zejména vnitrostátní právní úpravy rozhodčího řízení. Třetí kapitola se zabývá objektivními podmínkami, za kterých lze určitý okruh sporů projednat a rozhodnout v rozhodčím řízení, včetně některých specifických případů. Ve čtvrté kapitole se autor věnuje rozhodčí smlouvě, která je stěžejním institutem a základním předpokladem rozhodčího řízení. Tato kapitola se dále dělí na tři podkapitoly věnující se například jednotlivým typům rozhodčích smluv, jejich náležitostem a na závěr také jejich neplatnosti a zániku. V samostatné podkapitole se autor zabývá rozhodčí smlouvou pro řešení sporů ze spotřebitelských smluv. Pátá kapitola pojednává o rozhodcích jako soukromých osobách rozhodujících spor v rámci rozhodčího řízení. Ve čtyřech podkapitolách autor popisuje...
|
|
Rozhodčí řízení v České republice
Kudrhaltová, Irena ; Smolík, Petr (vedoucí práce) ; Winterová, Alena (oponent)
Tématem této diplomové práce je rozhodčí řízení v České republice. V úvodní kapitole je rozhodčí řízení obecně popsáno, spolu s popisem jeho charakteristik v kontrastu s metodami ADR a soudním řízení před obecnými soudy. Jsou představeny čtyři základní teoretické koncepce rozhodčího řízení. Dále je rozhodčí řízení rozděleno na obecné a zvláštní a dále na institucionální a ad hoc. Ve druhé kapitole je popsána problematika arbitrability - konkrétně podmínky jejího vzniku. Třetí kapitola se zaměřuje na rozhodčí smlouvu, a to od uzavření, přes obsah až po případy, kdy bude rozhodčí smlouva neplatná. Rozhodce, včetně požadavků na jeho osobu, jakožto mlčenlivost, nezávislost a nestrannost, je upraven ve čtvrté kapitole. Ta také obsahuje jmenování rozhodce a jeho odměnu. Pátá kapitola se zabývá konkrétním průběhem rozhodčího řízení. Jsou nastíněny základní principy, které ovládají rozhodčí řízení, včetně zahájení řízení žalobou, včetně dalších úkonů a provádění důkazů. Šestá kapitola se zaměřuje na rozhodnutí v rozhodčím řízení a jeho specifické formy: rozhodčí nález a usnesení. Rovněž je zmíněna možnost schválení smíru rozhodcem či stálým rozhodčím soudem. Dále se kapitola věnuje právní moci a vykonatelnosti výše zmíněných rozhodnutí. Tato kapitola se také zabývá doručováním. Sedmá kapitola popisuje...
|
|
Znalec v mezinárodním rozhodčím řízení a investičních sporech
Gregor, Lucie ; Růžička, Květoslav (vedoucí práce) ; Ondřej, Jan (oponent) ; Kunz, Oto (oponent)
Tato disertační práce je zaměřena na problematiku osoby znalce v mezinárodním rozhodčím řízení a v mezinárodních investičních sporech. Rozhodčí řízení má oproti řízení před obecnými soudy řadu výhod, a proto je při řešení sporů v této oblasti velmi často využíváno, a při řešení sporů z mezinárodních investic téměř vždy. Cílem práce byla analýza řešení sporů v rozhodčím řízení z pohledu znalce a jeho postavení v něm. Znalec totiž může být osobou, která rozhodcům může významně pomoci spor kvalifikovaně rozhodnout. Práce se nejprve zabývá obecnými a historickými otázkami, jako je srovnání způsobu řešení sporů, ve kterých se vyskytuje mezinárodní prvek, a to v rozhodčím a soudním řízení a vyjmenovává výhody rozhodčího řízení. Po vymezení pojmu znalec následuje pohled do historie profese znalce na našem území a na její právní úpravu. Vzhledem k našemu členství v Evropské unii nemůže samozřejmě chybět pohled na právní úpravu znalectví v legislativě práva Evropské unie. V této souvislosti je konstatováno, že v současné době není tato oblast unifikována žádnými nařízeními, ale příslušnými směrnicemi, které jsou v práci podrobně rozebrány. Následuje analýza úpravy znalectví pro oblast rozhodčího řízení, počínaje českou úpravou přes úpravy ve vybraných 24 zemích až po rozhodčí pravidla mezinárodních...
|
|
Rozhodčí řízení jako způsob řešení sporů v mezinárodním právu s důrazem na uznávání a výkon cizích rozhodčích nálezů
Petr, David ; Balaš, Vladimír (vedoucí práce) ; Macková, Alena (oponent)
Rozhodčí řízení jako způsob řešení sporů v mezinárodním právu s důrazem na uznávání a výkon cizích rozhodčích nálezů Resumé Rozhodčí řízení jakožto způsob řešení sporů zaznamenává narůstající popularitu. Rozhodčí řízení stojí mezi alternativními způsoby řešení sporů na jedné straně a soudním řízením na straně druhé. Ačkoliv také alternativní způsoby řešení sporů, kam řadíme vyjednávání, zprostředkování, mediaci, smírčí řízení, expertizu, mini-trial a také jejich smíšené formy medarb a medaloa mají velice silnou pozici, jejich výsledek není vymahatelný státní autoritou. Tyto nástroje jsou častěji užívány v podnikatelské sféře, kde mají strany sporu zájem na pokračující spolupráci, a jejichž zájmem je spíše překonat částečné neshody či technické spory ve vzájemné spolupráci. Závaznost a vymahatelnost rozhodnutí poskytuje stranám rozhodčí řízení. Rozhodčí nálezy mohou být vykonávány soudní mocí a rovněž celý proces řízení je více formalizován. Přestože zde není přesná definice rozhodčího řízení jako takového, můžeme jej charakterizovat jakožto právem upravené řízení, ve kterém strany sporu přinášejí svůj spor před neutrální osobu (rozhodce či rozhodčí soud), a zároveň souhlasí s tím, že rozhodnutím této osoby bude závazné. Navíc rozhodčí řízení poskytuje stranám značnou flexibilitu v otázce průběhu řízení....
|
|
Alternative dispute resolutions in trade relations
Štávorská, Zuzana ; Kotoučová, Jiřina (vedoucí práce) ; Švarc, Zbyněk (oponent)
Tato diplomová práce pojednává o alternativních, mimosoudních, způsobech řešení sporů v obchodních vztazích. Hlavní cíl této diplomové práce je popsat a analyzovat ADR jako skupinu metod řešení sporů a následně podrobněji rozebrat dvě z metod ADR - mediaci a rozhodčí řízení. Cílem je popsat hlavní principy ADR, analyzovat jejich hlavní výhody a nevýhody a rozebrat samotný proces řešení sporů těmito metodami. Dalším cílem je zhodnotit a analyzovat vývoj ADR na území ČR, jejich právní úpravu v české legislativě a její současný stav. Krátkou část práce věnuji i úpravě mediace v EU a analýze implementace Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/52/ES ze dne 21.května 2008 do národní legislativy. Práce je rozdělena do 5 samostatných kapitol. První, úvodní kapitola, jen stručně pojednává o sporu a konfliktu a způsobech, jakými je lze řešit. Druhá kapitola již charakterizuje ADR jako skupinu metod řešení sporů, jejich hlavní principy, výhody a nevýhody a v závěru stručně popisuje některé ADR. Ve třetí a čtvrté kapitole se podrobně zabývám mediací, jejími principy, výhodami, nevýhodami, dále mediačnímu procesu a osobě mediátora. Sleduji vývoj mediace v ČR a aktuální situaci v legislativní úpravě mediace v ČR. Poslední kapitola se zabývá rozhodčím řízením. Popisuji jeho hlavní zásady, opět výhody a nevýhody. V závěru rozebírám Zákon o rozhdocovskom řízení a jeho připravovanou novelu.
|
|
Rozhodčí řízení - nová cesta řešení obchodních sporů
Friedel, Lukáš ; Kotoučová, Jiřina (vedoucí práce) ; Kropáčová, Marie (oponent)
Diplomová práce se zabývá charakteristikou a způsobem fungování rozhodčího řízení v ČR, které v poslední době nabývá na významu. Práce je rozdělena do osmi kapitol. Po úvodu následuje kapitola věnovaná alternativním způsobům řešení sporů, např. mediaci. Třetí kapitola se již zabývá ryze rozhodčím řízení - historií arbitráže, základními prameny práva, druhy řízení a požadavky na rozhodce. Čtvrtá část práce řeší problematiku rozhodčí smlouvy a její náležitosti. V páté části popisuji průběh rozhodčího řízení, vymezuji jednotlivé fáze, zabývám se možnostmi přezkoumání, zrušení a výkonu rozhodčího nálezu a tím pádem poskytuji ucelený pohled na tento způsob řešení sporu před rozhodci. Šestá část se snaží vymezit hlavní výhody a nevýhody rozhodčího řízení a odpovědět na otázku, proč by si tento institut měli obchodníci zvolit. Sedmá kapitola řeší aktuálně diskutovanou otázku rozhodčího řízení ve spotřebitelských sporech. V osmé části shrnuji se své poznatky a nápady ohledně možného vývoje rozhodčího řízení v závěru.
|
|
Rozhodčí řízení - komparace právní úpravy v USA a v ČR
Klobušníková, Ivana ; Kotoučová, Jiřina (vedoucí práce) ; Švarc, Zbyněk (oponent)
Práce se zabývá systémem rozhodčího řízení a jeho platnou právní úpravou v ČR a USA. Důraz je kladen na rozdíly mezi oběma právními systémy, které vedou ke koncepčně odlišným pohledům na rozhodčí řízení. Práce je rozdělena do sedmi kapitol. Čtenář se seznámí nejprve s obecnými principy rozhodčího řízení a s prameny práva rozhodčího řízení v obou zemích. Třetí kapitola je věnována problematice arbitrability sporu. Rozhodčí smlouva a její náležitosti jsou rozebrány ve čtvrté kapitole. Kapitola pátá popisuje průběh rozhodčího řízení, vymezuje jednotlivé fáze a poskytuje ucelený pohled na tento způsob řešení sporu. Šestá kapitola je věnována přezkoumání, zrušení a výkonu rozhodčího nálezu. V poslední kapitole čtenář nalezne speciální otázky týkající se rozhodčího řízení, jakými jsou předběžná opatření, aplikace zásady res iudicata,otázku vzdání se práva na rozhodčí řízení i aktuálně velmi diskutovaná témata arbitrability sporů ze spotřebitelských a pracovních smluv.
|