| |
|
Likutej amarim a chasidská spiritualita
Holubová, Markéta ; Nosek, Bedřich (vedoucí práce) ; Sadek, Vladimír (oponent) ; Šedinová, Jiřina (oponent)
Likutej amarim a chasidská spiritualita Likutei Amarim and Hasidic Spirituality Mgr. Markéta Holubová Disertační práce je věnována jednomu ze základních děl východoevropského chasidismu, přesněji jeho směru Chabad. Čeští badatelé se hnutím Chabad dosud zabývali v rámci obecné charakteristiky chasidismu a jeho myšlenkového světa. Cílem práce bylo nabídnout čtenáři komprehenzívní překlad a komentář zásadních částí Tanja (tedy díla v českém jazyce až dosud nedostupného) a jeho zasazení do religiózních a historických souvislostí, ale i současného světa novověkého chasidut (na jehož utváření měl Šneur Zalman, a především jeho dílo, značný vliv).
|
|
Mesianismus - srovnání apokalyptické a racionalistické představy ve středověkém judaismu.
Blažek, Jiří ; Biernot, David (oponent) ; Nosek, Bedřich (vedoucí práce)
Svou diplomovou práci jsem věnoval tématu židovského mesianismu a s ním spojené mesiášské naděje a zaslíbení. Protože mesianismus je fenoménem, který je starý téměř dva a půl tisíce let, a na jeho obsáhnutí by byla zapotřebí práce několikanásobně většího rozsahu, než je dovolen pro tuto práci, soustředil jsem se především na raně středověký judaismus a nejvýraznější momenty, které mesianismus v té době formovaly. Jsou mezi nimi díla anonymních autorů, skrývajících svá jména za jména jiných a mnohem známějších myslitelů, i díla velikánů židovského náboženského myšlení, jako rabi Sa'adja ben Josef ha-Ga'on, Jehuda Halevi, nebo největší osoba židovské náboženské filozofie, rabi Moše ben Majmon, jehož pojetí judaismu a halachické kodexy ovlivnily a ovlivňuji judaismus i dnes, osm set let po jeho smrti.
|
|
Svátky mesiánských Židů
Měchura, František ; Nosek, Bedřich (vedoucí práce) ; Biernot, David (oponent)
Na současné světové náboženské scéně své dlouhodobě neobsazené místo "nenápadně", avšak nikoliv nevýznamně a bez odezvy, obsadil staronový a ve své historii i současnosti vždy velmi kontroverzně vnímaný náboženský směr, mesiánský judaismus. Toto hnutí tvoří etničtí Židé, kteří věří v mesiášský nárok Ježíše Nazaretského, a hlásí se k odkazu křesťanských Židů z prvního století, ranných a dávno zaniklých tzv. židokřesťanských sekt, jakými byli např. Nazorejci nebo Ebionité. Autor se již ve své předešlé práci věnoval novodobé historii a kořenům tohoto hnutí, sledoval jeho náboženské vymezení, nauku, světové rozšíření či počty věřících a jejich tvořící se kongregace a misii. Tato má návazná práce si klade za cíl seznámit čtenáře s náboženskými svátky ročního cyklu mesiánských židů, jejich historickým pozadím, specificky chápaným biblickým původem a konečně s praktickým přístupem mesiánských židů k jejich samotným oslavám.
|
|
Chrám a chrámový kult v biblickém období.
Průšová, Eva ; Nosek, Bedřich (vedoucí práce) ; Beneš, Jiří (oponent)
Motivem pro napsání magisterské práce na téma Chrám a chrámový kult v biblickém období byla touha projít Starým zákonem a zaměřit se na ty, pro většinu lidí "nudné" pasáže týkající se popisů chrámových staveb. Cílem této práce je nechat si před očima vyrůstat chrámové stavby a porovnávat je. Bible i judaistická tradice říká, že v Zákoně není ani jediná tečka navíc. Tedy ani jediná nitka na stanu. Proto se zamyslíme i nad významem jednotlivých nitek. Vedle nich budeme pozorovat život lidí, jejich zbožnost, která se mění jak do šířky záběru vyznání, tak do hloubky osobních prožitků.
|
|
Téma smrti v literárních pramenech na Blízkém východě
Ryšavá, Erika ; Holubová, Markéta (oponent) ; Nosek, Bedřich (vedoucí práce)
Smyslem mé práce bylo podat přehledný souhrn faktů získaných z četných literárních pramenů z oblasti historických a náboženských věd. Nepředkládám tedy myšlenky nové, nýbrž ve dvanácti kapitolách systematicky řazené poznatky s tématikou smrti. Snažila jsem se především postihnout vztah mého tématu k náboženské, sociální a kulturní rozdílnosti v oblastech Blízkého východu. Se zřetelem na můj studijní obor věnuji na mnoha místech zvláštní a širší prostor židovským náboženským tradicím a tradicím v oblasti Palestiny. Na základě dostupných pramenů se také v místech, která mi toto dovolují, pouštím do srovnání přístupů k tématu smrti z jak z pozice Izraele, tak i okolních kultur.
|
| |
| |
|
Mišna - Tosefta - Bavli. Žánrová charakteristika dokumentů rabínské literatury formativního období
Sládek, Pavel ; Nosek, Bedřich (vedoucí práce) ; Oliverius, Jaroslav (oponent) ; Sadek, Vladimír (oponent)
V úvodních kapitolách představujeme tři z klíčových dokumentů formativního období: Mišnu, Toseftu a Bavli. Poprvé v českém prostředí jsou tyto texty pojednány dokumentární metodou, jejímž cílem je stanovení vůdčích rysů charakterizujících daný dokument. Průběžně jsou studované dokumenty v jednotlivých aspektech srovnávány s jinými dokumenty formativního období (Mišna se Sifrou, Tosefta s Bavli atd.). Není tedy účelem této práce pojednat rabínskou literaturu jako takovou a ani jednotlivé její dokumenty vyčerpávajícím, encyklopedickým způsobem. Naší úlohou bude vytyčit hranice každého z žánrů a žánr definovat poukazem na jeho určující znaky. Jsme přesvědčeni, že tento způsob práce nám dovolí nechat čtenáře nahlédnout "podstatu" každého z dokumentů. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Židovská poutní místa na Blízkém východě a v Egyptě v hebrejské cestopisné literatuře 12.-16. století
Boušek, Daniel ; Šedinová, Jiřina (vedoucí práce) ; Oliverius, Jaroslav (oponent) ; Nosek, Bedřich (oponent)
Cílem předložené práce je objasnit postavení a úlohu středověkých poutních míst na Blízkém východě a v Egyptě v náboženském životě židovské společnosti na základě hebrejské cestopisné literatury 12. až 16. století. Tento záměr se pojí se snahou o historický náčrt tří rozličných projevů poutě: poutě (alija le- regel) do Svaté země (Erec Jisra'el), poutě za účelem usazení se v Erec Jisra'eli (alija), a především kultu svatých míst (zijára), které však společně představovaly a vyjadřovaly jeden aspekt, jímž byl vztah Židů k Erec Jisra' eli v daném období. Práce se soustředí na proměnu, vývoj a vzájemné ovlivňování těchto tří jevů, při němž se stýkaly tradice Židů ze Západu i z Východu, a jejich odraz v hebrejské cestopisné literatuře. Hlavní prameny práce tvoří cestopisy židovských poutníků a seznamy svatých míst, avšak vedle těchto zdrojů disertace bohatě využívá i dokumenty z Káhirské genízy, obsahující soukromou nebo obchodní korespondenci, a v neposlední řadě i hebrejská díla historické a literární povahy. K těmto primárním židovským pramenům můžeme přiřadit arabská literární a historická díla, která sporadicky přinášejí zprávy o židovských svatých místech a jejich pouti. Z arabské historické literatury poskytují nejcennější zdroj informací o dějinách Židů a jejich sakrálních stavbách al-Maqrízí a...
|