|
Katolicko-protestantský spor o pojímání očistce v 16. století
Roček, Martin ; Suchánek, Drahomír (vedoucí práce) ; Drška, Václav (oponent)
(česky) Předkládaná práce se zabývá sporem o pojímání a existenci očistce mezi katolickou církví a protestantskými skupinami na počátku 16. století. Cílem práce je především analyzovat základní rozdíly a důvody, které vedly protestantské teology k odmítnutí této nauky. Vzhledem k rozsahu práce byl kladen důraz především na několik klíčových dokumentů, jimiž protestantští teologové zpochybnili existenci očistce. Pro plné pochopení problémů je první část práce věnována ve stručnosti také vývoji nauky o očistci a podobě této nauky před 16. stoletím, další část prezentuje pohledy protestantského hnutí v Německu a reformních teologů ve švýcarských kantonech. Závěrečná část popisuje především dění Tridentského koncilu na němž se církev zabývala spornými otázkami, které vzešly od protestantských teologů, a definovala podobu nauky o očistci po příštích několik století. Klíčová slova (česky) Křesťanství, protestantismus, eschatologie, očistec, reformace, nebe, peklo
|
|
Johanka z Krajku a Jednota bratrská
Kaleta, Juda ; Foltýn, Dušan (vedoucí práce) ; Havlůjová, Hana (oponent)
Bakalářská práce se věnuje Johance z Krajku, šlechtičně doby jagellonské, která je známá díky své podpoře Jednoty bratrské a následnému vstupu do tohoto společenství. Práce obsa- huje dvě části, z nichž se každá snaží nahlížet na postavu paní z Krajku z jiné perspektivy. První část zpracovává ucelenou biografii šlechtičny s přihlédnutím k dobovému dění, kte- ré život Johanky formovalo. Druhá část se zabývá problematikou Jednoty bratrské a jejího vztahu k Johance z Krajku. Po krátkém úvodu do složitého vztahu této mladé církve a svět- ské moci je úsilí směřováno k postižení projevů osobní zbožnosti a jejich specifik v rámci bratrské věrouky (zejména na základě rozboru Johančina Vyznání víry). Okrajově se práce dotýká otázek genderu a postavení ženy v době před nástupem Habsburků. 1
|
|
Anglikánská církev: srovnání vývoje za vlády Jindřicha VIII. a Eduarda VI.
Vozabulová, Diana ; Suchánek, Drahomír (vedoucí práce) ; Drška, Václav (oponent)
Předkládaná bakalářská práce se zabývá komparací vývoje anglikánské církve za vlády Jindřicha VIII. a jeho syna Eduarda VI. V první části práce je stručně nastíněno pozadí vlády Jindřicha VIII. a Eduarda VI., za kterého stát spravovala regentská rada. Dále je zde zmíněn Jindřichův rozvod s Kateřinou Aragonskou, neboť tato událost vedla k osamostatnění anglické církve od Říma. Rovněž se práce zabývá ustavováním anglikánské církve ve 30. letech 16. století pomocí zákonů a nařízení vydaných parlamentem, které upevnily moc anglického krále nad církví. Druhá část se věnuje tomu, jak se v průběhu 30. a 40. let formovala doktrína a ustanovovala liturgie, přičemž důležité odlišnosti vývoje týkající se např. výkladu eucharistie nebo pohledu na celibát a kněžská manželství jsou porovnány s následujícím vývojem za vlády Eduarda VI. Dílčí kapitoly této části porovnávají a dávají do souvislostí jednotlivé události, které jsou pro vývoj anglikánské církve charakteristické, jako např. rozpuštění klášterů, zrušení zádušních nadací, vydání anglického překladu Písma nebo Knihy společných modliteb. Předmětem této práce je rovněž postavení panovníka v rámci anglikánské církve a vytváření obrazu jeho svrchovanosti. Práce také zmiňuje vliv a působení duchovních a politiků v panovníkově okolí, kteří, jako např. Thomas...
|
| |
| |
|
The Zittau people and their churches (approx. 1300-1600)
Hrachovec, Petr ; Bobková, Lenka (vedoucí práce) ; Holý, Martin (oponent) ; Müller, Winfried (oponent)
Žitavští a jejich kostely (cca 1300-1600) Předkládaná práce se zabývá církevními dějinami města Žitavy v Horní Lužici v dnešní spolkové zemi Sasko v pozdním středověku a raném novověku. Jejím hlavním smyslem bylo ilustrovat osudy církevních institucí a zbožných nadací v historickém vývoji. Největší pozornost byla věnována dějinám těchto - převážně ještě středověkých - nadací v tobě tzv. kulturního zlomu za reformace. Analýze bylo podrobeno široké spektrum nadací od tzv. malých (mše, almužny apod.) až po velké, tzv. rámcové nadace (kláštery, špitály, kostelní záduší). Práce je rozdělena do tří částí. První část je věnována středověku a sleduje ‚prehistorii' resp. výchozí podmínky, s nimiž zbožné nadace vstupovaly do reformace. Druhá část se zabývá Žitavou v době reformace a konfesionalizace. Zvláštní pozornost je věnována zániku čtyř klášterních nadací v průběhu 16. století, jichž se zmocnila žitavská městská rada. Třetí část se pak zabývá osudy jiné rámcové nadace, záduší žitavského farního kostela, jež na rozdíl od těch klášterních reformační zlom s úspěchem přežilo. Za reformace řada nadací sice beze zbytku zanikla, mnohé jiné byly ale transformovány v souladu s novými náboženskými i socio-kulturními podmínkami, avšak celá řada původně středověkých nadací fungovala nadále i po reformaci bez...
|
| |
|
Náboženství a politika Rudolfa II. Habsburského
Butakov, Vadim ; Hrdlička, Jaroslav (vedoucí práce) ; Lášek, Jan Blahoslav (oponent)
Práce je zaměřena na dobu před nástupem Rudolfa II. Zde jsem nastínil stav českého království, postavení nekatolíků v Čechách a boj o Českou konfesi. Abych čtenáře seznámil s tehdejší politickou a náboženskou situací, je také důležité je seznámit s výchovou a vladařskými začátky Rudolfa II. Ve druhé části jsem se snažil popsat průběh zápasu o Majestát a komplikace, které ho doprovázely. Moje práce zahrnula popis náboženské a politické situace v Čechách, od druhé poloviny 16. století, až po Bílou horu. Pro práci jsem použil odbornou literaturu, slovníky a některé vydané historické prameny.
|
|
Světelský oltář v kontextu své doby
Brachtlová, Magdalena ; Chlíbec, Jan (vedoucí práce) ; Nespěšná Hamsíková, Magdaléna (oponent)
Tématem této bakalářské práce je Světelský oltář. Jde o pozdně gotický vyřezávaný oltář z let 1516 - 1525 a je prací šesti neznámých řezbářů. Jde o významné dílo, které spadá do okruhu dunajské školy, ale zároveň nese mnoho prvků italské renesance. Tato práce se bude věnovat umělecko-historickému rozboru tohoto oltáře, bude zkoumat vlivy, které ovlivnily podobu oltáře, a dále dobové okolnosti, které mohly mít na celkové utváření oltáře také značný vliv. Výsledkem by měla být celková syntéza o vzniku a vývoji tohoto oltáře.
|
|
Johannes Mathesius a Jáchymov
Mikschik, Jan ; Halama, Ota (vedoucí práce) ; Wernisch, Martin (oponent)
Tato práce se zabývá osobou luteránského kazatele a rektora latinské školy Johanna Mathesia, jenž byl blízkým přítelem Martina Luthera, a který v průběhu 16. století působil jako rektor a později kazatel v krušnohorském pohraničním horním městě českého království Jáchymově. Zabývá se též hospodářskými, politickými a kulturními vlivy, které formovaly nejen život tohoto města v době jeho největší slávy spojené s těžbou stříbrné rudy, ale i život samotného Johanna Mathesia, který byl s tímto městem a jeho děním velmi úzce spjat a velmi se zasadil o jeho kulturní a především církevní povznesení v duchu reformační víry. Tato práce se také zabývá i osobním a tvůrčím životem Johanna Mathesia a jeho dílem.
|