|
Žák z homoparentální rodiny
KOŘENSKÁ, Anna
Tématem mé diplomové práce je: "Žák z homoparentální rodiny", jejíž teoretická část je věnována možnostem vzniku homoparentální rodiny, právním aspektům v České republice a zbytku Evropy, jak se taková rodina liší od tradiční a jak na její složení nahlíží společnost. Také vnáší pohled na vývoj identity dítěte v rodině tvořené dvěma matkami nebo dvěma otci a jak je možné nahradit mužské a ženské vzory. V teoretické části nalezneme i studie zbývající se homoparentalitou a postoje odborníků k výchově dětí stejnopohlavním párem. V neposlední řadě je zaměřená na časté výhrady společnosti, homofobii a na mediální vliv přispívající k vytváření názorů na toto téma. Praktická část se skládá ze tří částí, rozhovoru s paní docentkou Pavlínou Janošovou, pedagogickou psycholožkou zaměřující se mimo jiné na téma homosexuality a genderové identity dětí. Velký prostor je věnován rozhovorům s lesbickým párem a jejich dvěma dcerami školního věku a ve třetí části navrhuji možnosti, jak téma homoparentálních rodin otevírat ve školním prostředí, přičemž prostředníkem jsou dětské knihy či jiný podnětový materiál.
|
|
Rozvod rodičů a jeho dopad na žáky 1. stupně ZŠ
VONDRÁKOVÁ, Kateřina
Diplomová práce se zabývá rozvodem rodičů a jeho dopady na dítě v mladším školním věku. V teoretické části je zaměřena na rodinu a celkový proces rozvodu. Důraz je kladen na prožívání dítěte, jeho reakce, školní život a celkové dopady rozvodu na jeho osobu. Praktická část představuje výzkum sledující zkušenosti mladých dospělých, jejichž rodiče se rozvedli v jejich mladším školním věku. Ukázalo se, že významný vliv na jejich vyrovnání s touto změnou měla komunikace s rodiči a zachování kontaktu a vztahu s nerezidentním rodičem (ve všech sledovaných případech otcem). Tam, kde tomu tak nebylo, se děti se změnou vyrovnávaly obtížněji. Jednou z náročných proměnných bylo stěhování a v jednom případě též významné zhoršení vztahu matky k dceři. V těchto případech se u dítěte ve škole projevily obtíže ve vztazích s vrstevníky i ve školním výkonu.
|
|
Využití autorského příběhu k usnadnění adaptačního procesu dítěte v mateřské škole
HŘÍBALOVÁ, Veronika
Tato bakalářská práce pojednává o usnadnění adaptace dítěte v mateřské škole. Seznamuje s vývojovými stádii dítěte a navrhuje možné podpůrné metody při nástupu dítěte do mateřské školy. Vyzdvihuje pozitivní dopad literatury na děti předškolního věku. Obsahuje metody ke čtenářské pregramotnosti a práci s knihou. Navrhuje autorský příběh jako metodu k usnadnění adaptace dítěte na mateřskou školu. Ověřuje její účinnost v praxi a s pomocí rodičů vyhodnocuje přínos příběhu dětem před nástupem do mateřské školy.
|
|
Výchova dítěte v problémové rodině
BÁRTOVÁ, Anna
Bakalářská práce se věnuje tématu "Výchova dítěte v problémové rodině" a zkoumá různé druhy těchto problémů v jednotlivých rodinách. Cílem této práce je identifikovat problémy, analyzovat jejich příčiny, zhodnotit dopady na výchovu dětí, jak rodinou situaci zvládají a zjistit, jak dostupnou podporu mají. Teoretická část práce se zaměřuje na definici rodiny, jejích funkcí a klasifikaci různých typů problémů v rodinách. Praktická část práce vyplývá z provedení kvalitativního výzkumu prostřednictvím polostrukturovaných rozhovorů, které byly analyzovány na základě výpovědí jednotlivých respondentů. Výsledky těchto rozhovorů jsou zpracovány do případových studií pěti problémových rodin, ve kterých vyrůstají malé děti.
|
|
Zapojení rodinných příslušníků do péče o pacienta po cévní mozkové příhodě v domácím prostředí
DOUBKOVÁ, Lucie
Abstrakt: Bakalářská práce nese název "Zapojení rodinných příslušníků do péče o pacienta po cévní mozkové příhodě v domácím prostředí."Cíle: Zjistit, jaké vědomosti mají rodinní příslušníci o cévní mozkové příhodě. Zjistit, jaké znalosti mají rodinní příslušníci o poskytování péče jedinci po cévní mozkové příhodě. Zjistit míru pečovatelské zátěže u rodinných příslušníků pečujících o pacienty po CMP. Zjistit, jak ovlivnila cévní mozková příhoda jedince a sociální interakce v rodině. Pro dosažení stanovených cílů byly vytvořeny výzkumné otázky. Jaké vědomosti mají rodinní příslušníci o cévní mozkové příhodě? Jaké znalosti mají rodinní příslušníci o poskytování péče jedince po cévní mozkové příhodě? Jak ovlivnila cévní mozková příhoda jedince a sociální interakce v rodině? Práce je rozdělena na teoretickou a empirickou část. Teoretická část se zabývá definicí cévní mozkové příhody, typy CMP, klinickým obrazem CMP, diagnostikou, léčbou CMP, první pomocí a rizikovými faktory. Dále je zde popsáno rozdělení CMP. Dále se v teoretické části popisují dopady cévní mozkové příhody na pacienta, rodina a cévní mozková příhoda, rehabilitace po cévní mozkové příhodě, domácí péče, ošetřování nemocného v domácí péči, úloha rodinných příslušníků v domácí péči a podpora soběstačnosti pacienta při každodenních činnostech. Empirická část bakalářské práce byla zpracována metodou kvalitativního výzkumného šetření. Technikou sběru dat byly polostrukturované rozhovory, které byly realizovány rodinnými příslušníky pečujícími o pacienty po CMP v domácím prostředí. Výzkumný soubor byl tvořen dohromady 12 rodinnými příslušníky, kteří se starají o své blízké po CMP v domácím prostředí. Získaná data byla zpracována metodou "tužka papír". Bylo použito otevřené kódování a výsledky byly následně rozděleny do 3 kategorií a 13 podkategorií. Výsledky výzkumného šetření ukázaly, že rodinní příslušníci mají přehled o základních vědomostech a znalostech o cévní mozkové příhodě v rámci poskytování péče o jedince po cévní mozkové příhodě v domácím prostředí. Také bylo zjištěno, jaká zátěž provází pečovatele během péče a jak ovlivnila cévní mozková příhoda interakce mezi rodinou a nemocným. Výstupem práce je informační brožura pro rodinné příslušníky, kteří se starají o pacienta po CMP v domácím prostředí. Zároveň může posloužit dalším rodinám, kteří pečují o pacienta po CMP.
|
|
Komparace dávkového systému v České republice a vybraných zahraničních zemí
ŠEFLOVÁ, Lenka
Bakalářská práce se zabývá tématem Komparace dávkového systému v České republice a vybraných zahraničních zemí. Zabývá se porovnáním dávek, zejména rodičovského příspěvku, peněžité pomoci v mateřství a přídavků na dítě v České republice, Slovenské republice, Polské republice, Spolkové republice Německo a ve Švédském království. Práce je vedená jako teoretická, kde bylo cílem porovnat systém sociálních dávek pro rodiče s dětmi v rámci České republiky s vybranými zeměmi. Popisuje také jednotlivé srovnávání dávek. Dále se zabývá výhody a nevýhody jednotlivých zemích a doporučení pro Českou republiku.
|
|
Dítě se sluchovým postižením - jeho komunikace a vztahy v mateřské škole a v rodině
ROČKOVÁ, Karolína
Tato bakalářská práce se zaměřuje na dítě se sluchovým postižením a jeho komunikaci a vztahy v rodině a v mateřské škole. Hlavním výzkumným cílem této práce je zmapovat zkušenosti slyšících rodičů při nastavování vhodného komunikačního systému s dítětem se sluchovým postižením předškolního věku, jaká jsou specifika komunikace v rodině a prožívání běžných každodenních komunikačních situací, které jsou však ovlivněny aspektem sluchového postižení. Dále se dozvědět z pohledu učitelek, jak vypadá komunikace dítěte v MŠ dle § 16 školského zákona a jaké má vztahy v kolektivu. Práce je rozdělena na dvě části - teoretickou a praktickou. Teoretická část objasňuje základní problematiku a terminologii týkající se sluchového postižení a definuje důležitá témata ohledně problematiky dítěte se sluchovým postižením v rodině, v mateřské škole a jejich vzájemné spolupráce. Praktická část je uskutečněna formou kvalitativního výzkumu. Data byla sbírána pomocí polostrukturovaného, hloubkového rozhovoru se třemi matkami dětí se sluchovým postižením a strukuturovanými rozhovory se třemi učitelkami v mateřských školách dle §16. Tato práce může být přínosná zejména pro rodiče dětí se sluchovým postižením, a to především těm, jejichž dítě bylo právě diagnostikováno a oni možná tápou jak v oblasti komunikace, tak v navazování vztahů s dítětem a jeho výchovou. Tato práce poskytuje užitečné informace a přímý vhled do rodin, které s tím mají zkušenost a jejich příběh tak může nabídnout doporučení a strategie, jak lépe porozumět potřebám svého dítěte a zlepšit komunikaci a vztahy v rodině.
|
|
Genderové role u lidí s mentálním postižením vyrůstajících v rodině nebo ústavní péči
HARISOVÁ, Kristýna
Práce se zabývá vnímáním genderových rolí u lidí s mentálním postižením s ohledem na to, zda vyrůstali v rodině nebo vyrůstali v ústavní péči. Teoretická část této práce vysvětluje pojmy jako jsou genderové role, genderová identita, mentální postižení, rodina, výchova a ústavní péče. Praktická část práce zpracovává rozhovory s respondenty výzkumu, což jsou lidé s mentálním postižením. Dílčími cíli výzkumné práce jsou porovnání vlastností, vnímání mužských a ženských vzorů, zařazení typicky ženských a typicky mužských prací, preferencí a zájmů u lidí s mentálním postižením právě podle toho, v jakém prostředí vyrůstali.
|
|
Srovnávání přístupů k aplikaci konceptu harmonizace pracovního a rodinného života zaměstnankyň ve veřejném a zaměstnankyň v soukromém sektoru
Spieglerová, Regina ; Kocianová, Renata (vedoucí práce) ; Dvořáková, Miroslava (oponent)
Bakalářská práce se zabývá problematikou podpory harmonizace práce a rodiny jako jedním z faktorů, který ovlivňuje spokojenost s pracovním i rodinným životem, přičemž se zaměřuje na ženy-matky. Pozornost je věnována proměnám postavení ženy ve společnosti, na trhu práce i v rodině, možným přístupům k reprodukčnímu chování a především možnostem, které nabízí stát a zaměstnavatelé k harmonizaci práce a rodiny. Práce se zaměřuje na srovnání přístupů zaměstnavatelů ve veřejném a soukromém sektoru ke slaďování práce a rodiny svých zaměstnanců. Empirické šetření sleduje identifikaci možností k usnadnění harmonizace práce a rodiny, které zaměstnavatelé obou sektorů pracovníkům nejčastěji nabízejí, usiluje o zjištění, které z těchto možností ženy nejčastěji využívají, které jim ve slaďování pracovního a rodinného života nejvíce pomáhají a které postrádají.
|
|
Život rodiny s hendikepovaným potomkem
Koudelková, Petra ; Málková, Gabriela (vedoucí práce) ; Schindler-Wisten, Petra (oponent)
Život rodiny s hendikepovaným potomkem Diplomová práce si klade za cíl obsáhnout celkový pohled na každodenní život s mentálně hendikepovanými jedinci na prahu dospělosti z pohledu rodičů. Záměrem je proniknout do prožitků, emocí a pohnutek rodičů hendikepovaných jedinců za účelem širšího objasnění kladných a záporných stránek života s postiženým. Hlavním cílem je zaměřit se na to, jaký dopad mělo na rodiče soužití s postiženým, jak ovlivnilo jejich každodenní život, životní postoje a vnímání sebe sama. Dalším úkolem je zjistit, do jaké míry se shodují a odlišují názory matek a otců postižených. Práce se skládá se ze dvou hlavních částí. Nejprve je téma ukotveno v teoretickém pozadí. Teoretická část je postavena na poznatcích odborné literatury z odpovídajících oborů. V druhé, empirické části následuje analýza a interpretace dvou po sobě následujících rozhovorů s rodiči postižených jedinců. Tato část je zpracována metodou orální historie. Součástí interpretace je i komparace s odpovídající odbornou literaturou. Na závěr je provedena diskuse zvoleného postupu a jsou zde shrnuta klíčová zjištění charakterizující život s postiženým jedincem. Život je charakterizován jako psychicky, časově a finančně náročný.
|