|
Podoby malířské exprese v současném českém umění v kontextu českého a zahraničního umění
Ropková, Barbora ; Rakušanová, Marie (vedoucí práce) ; Winter, Tomáš (oponent) ; Pospiszyl, Tomáš (oponent)
Disertační práce se zabývá tvorbou tří současných českých umělců - Josefa Bolfa, Jakuba Špaňhela a Lubomíra Typlta. Důvodem výběru byla skutečnost, že všichni tři umělci jsou zástupci téže generace, která na uměleckou scénu nastupuje na přelomu devadesátých let 20. století a počátku nového tisíciletí a jejich plátna lze shodně označit jako expresivní, ačkoliv jsou již při prvním pohledu patrné rozdíly v intervenci pocitové a rozumové složky, které se podílejí na procesu vzniku díla, ale i jeho obsahu. Současná expresivní malba je ovlivněna vývojem umění druhé poloviny 20. století, jež je založeno na neustálém poměřování expresivní subjektivity a její negace nebo vědomé aplikace a ironizace. Důležitou pomocí o uvažování odlišností v rámci exprese se mi stala klasifikace německého filozofa Martina Seela, který pracuje se třemi stupni expresivního výrazu - "elementárním", "zpracovaným" a "kalkulovaným", jež se v rámci každého jednotlivého díla mísí v odlišném poměru. Jeho dělení se mi stalo podkladem pro uvažování nad tím, že odlišnosti uměleckých stylů jako je expresionismus, abstraktní expresionismus či neoexpresionismus pramení v tom, že v každé etapě se proměňuje vzájemný podíl těchto tří výrazových stupňů, potažmo poměr subjektivní a racionální složky. Současnost, jež je charakterizovaná jako...
|
|
Figurální motivy v díle Antonína Hudečka
Ropková, Barbora ; Wittlich, Petr (vedoucí práce) ; Prahl, Roman (oponent)
Tato práce se soustředí na zajímavou skupinu obrazů Antonína Hudečka s figurální tematikou, který je však považován převážně za krajináře. Jeho obrazy s figurální tematikou vznikly především v počátcích jeho tvorby v secesním období. Práce se zabývá výkladem obrazů v dosavadní literatuře a zároveň se pokouší provést jejich interpretaci. Sleduje také umělecký vývoj malíře, českou dobovou uměleckou scénu a celkový kontext.
|
|
Vincenc Beneš. Malířské dílo.
Ropková, Barbora ; Wittlich, Petr (vedoucí práce) ; Lahoda, Vojtěch (oponent)
Jméno autora: Barbora Ropková Instituce: Karlova Univerzita v Praze, Filozofická fakulta Ústav pro dějiny umění Celetná 20, 116 42 Praha 1 Obor: Navazující magisterské studium oboru dějiny umění Název práce: Vincenc Beneš. Malířské dílo. Vedoucí práce: Prof. PhDr. Petr Wittlich, CSc. Počet stran: 140 + příloha Počet příloh: 158 stran Rok obhajoby: 2011 Klíčová slova: monografie, expresionismus, kubismus, Osma, Skupina výtvarných umělců, malířský odkaz Antonína Slavíčka, tradice francouzské moderní malby ve spolku Mánes, senzuální realismus a krajinomalba Tato práce si bere za cíl monograficky zpracovat výtvarné dílo Vincence Beneše (1883-1979), který patří mezi významné představitele první generace 20. století. Ve svém počátečním tvůrčím období se se svými generačními druhy soustředil na řešení aktuálních výtvarných otázek. V období existence skupiny Osma spolupracuje především s Bohumilem Kubištou. Od roku 1910 vznikají Benešovy významné kuboexpresionistické obrazy, v rámci českého kubistického hnutí a Skupiny výtvarných umělců stojí Vincenc Beneš po boku Emila Filly. Benešovy kubistické obrazy zaznamenají úspěch v předválečném Německu. Po první světové válce se Beneš od kubismu odvrací a pracuje s malířským odkazem Antonína Slavíčka, postupně objevuje i jiné podněty, poučení nachází především v...
|
|
Podoby malířské exprese v současném českém umění v kontextu českého a zahraničního umění
Ropková, Barbora ; Rakušanová, Marie (vedoucí práce) ; Winter, Tomáš (oponent) ; Pospiszyl, Tomáš (oponent)
Disertační práce se zabývá tvorbou tří současných českých umělců - Josefa Bolfa, Jakuba Špaňhela a Lubomíra Typlta. Důvodem výběru byla skutečnost, že všichni tři umělci jsou zástupci téže generace, která na uměleckou scénu nastupuje na přelomu devadesátých let 20. století a počátku nového tisíciletí a jejich plátna lze shodně označit jako expresivní, ačkoliv jsou již při prvním pohledu patrné rozdíly v intervenci pocitové a rozumové složky, které se podílejí na procesu vzniku díla, ale i jeho obsahu. Současná expresivní malba je ovlivněna vývojem umění druhé poloviny 20. století, jež je založeno na neustálém poměřování expresivní subjektivity a její negace nebo vědomé aplikace a ironizace. Důležitou pomocí o uvažování odlišností v rámci exprese se mi stala klasifikace německého filozofa Martina Seela, který pracuje se třemi stupni expresivního výrazu - "elementárním", "zpracovaným" a "kalkulovaným", jež se v rámci každého jednotlivého díla mísí v odlišném poměru. Jeho dělení se mi stalo podkladem pro uvažování nad tím, že odlišnosti uměleckých stylů jako je expresionismus, abstraktní expresionismus či neoexpresionismus pramení v tom, že v každé etapě se proměňuje vzájemný podíl těchto tří výrazových stupňů, potažmo poměr subjektivní a racionální složky. Současnost, jež je charakterizovaná jako...
|
|
Vincenc Beneš. Malířské dílo.
Ropková, Barbora ; Wittlich, Petr (vedoucí práce) ; Lahoda, Vojtěch (oponent)
Jméno autora: Barbora Ropková Instituce: Karlova Univerzita v Praze, Filozofická fakulta Ústav pro dějiny umění Celetná 20, 116 42 Praha 1 Obor: Navazující magisterské studium oboru dějiny umění Název práce: Vincenc Beneš. Malířské dílo. Vedoucí práce: Prof. PhDr. Petr Wittlich, CSc. Počet stran: 140 + příloha Počet příloh: 158 stran Rok obhajoby: 2011 Klíčová slova: monografie, expresionismus, kubismus, Osma, Skupina výtvarných umělců, malířský odkaz Antonína Slavíčka, tradice francouzské moderní malby ve spolku Mánes, senzuální realismus a krajinomalba Tato práce si bere za cíl monograficky zpracovat výtvarné dílo Vincence Beneše (1883-1979), který patří mezi významné představitele první generace 20. století. Ve svém počátečním tvůrčím období se se svými generačními druhy soustředil na řešení aktuálních výtvarných otázek. V období existence skupiny Osma spolupracuje především s Bohumilem Kubištou. Od roku 1910 vznikají Benešovy významné kuboexpresionistické obrazy, v rámci českého kubistického hnutí a Skupiny výtvarných umělců stojí Vincenc Beneš po boku Emila Filly. Benešovy kubistické obrazy zaznamenají úspěch v předválečném Německu. Po první světové válce se Beneš od kubismu odvrací a pracuje s malířským odkazem Antonína Slavíčka, postupně objevuje i jiné podněty, poučení nachází především v...
|
|
Figurální motivy v díle Antonína Hudečka
Ropková, Barbora ; Prahl, Roman (oponent) ; Wittlich, Petr (vedoucí práce)
Tato práce se soustředí na zajímavou skupinu obrazů Antonína Hudečka s figurální tematikou, který je však považován převážně za krajináře. Jeho obrazy s figurální tematikou vznikly především v počátcích jeho tvorby v secesním období. Práce se zabývá výkladem obrazů v dosavadní literatuře a zároveň se pokouší provést jejich interpretaci. Sleduje také umělecký vývoj malíře, českou dobovou uměleckou scénu a celkový kontext.
|