|
Percepce znevýhodněného prostředí adolescenty z "vyloučené" lokality - Případ Josefov
Hofman, Patrik ; Jeřábek, Hynek (vedoucí práce) ; Jozová, Magdalena (oponent)
Cílem této bakalářské práce je prozkoumat fenomén sociálního vyloučení v kontextu historické vojenské pevnosti Josefov, která nyní tvoří část města Jaroměř. Jedná se o kvalitativní případovou studii zkoumající projevy sociální exkluze a stigmatizace v této oblasti. K tomuto účelu je využito polostrukturovaných hloubkových rozhovorů s mladými obyvateli Josefova a zástupci jaroměřských institucí. Výsledky práce ukázaly, že sociální exkluze se projevuje především u romské části obyvatel. Stav budov v Josefově souvisí s teorií rozbitých oken, jejíž projevy podporují sociální vyloučení a teritoriální stigmatizaci. Bylo zjištěno, že mladí lidé žijící v Josefově mají smíšené pocity vůči svému bydlišti, kde se setkávají převážně s negativními reakcemi ze strany okolní společnosti. Stigma vyloučené lokality znemožňuje plnou integraci romských obyvatel do širšího sociálního rámce a prohlubuje spirálu sociální exkluze. V závěrečné části studie je zdůrazněna nutnost destigmatizace Josefova. Zjištění tak naznačují, že řešení problémů spojených se sociálním vyloučením vyžaduje komplexní přístup, který bude zohledňovat specifika konkrétní oblasti a požadovat změny v percepci sociálně vyloučených lokalit. Práce tak přispívá k širšímu pochopení sociální exkluze a bariér jejího řešení v rámci české společnosti na...
|
|
Motivace ve výuce dětí ze sociálně vyloučených lokalit a jejich pedagogů: případová studie na ZŠ v Přerově
Bortlová, Natálie
Předmětem mé bakalářské práce je motivace ve výuce dětí a pedagogů ze sociálně vyloučených lokalit. Cílem této práce je zjištění hlavních motivačních faktorů působících v systému základního vzdělání s důrazem na pedagogickou práci s dětmi ze sociálně vyloučených lokalit. Práce je složena ze dvou částí, z teoretické a empirické části. V teoretické části jsem pomocí odborných zdrojů definovala motivaci a pojmy s ní spojené, které zahrnují taktéž zdroje motivace, demotivaci, teorii motivace a je zde blíže specifikována motivace žáka v pedagogickém procesu. V následující teoretické části definuji vzdělávání v České republice. A poslední část je zaměřena na sociální vyloučení. V empirické části je zpracován kvalitativní výzkum na motivaci ve výuce dětí i pedagogů. Nakonec jsem vypracovala na základě výzkumu patřičná doporučení, jak zvýšit či udržet motivaci stávajících žáků a pedagogů.
|
|
Locus of control u sociálně exkludovaných Romů
JESTŘÁB, Jakub
Cílem diplomové práce bylo: "popsat Locus of control u sociálně exkludovaných Romů", přičemž hlavní výzkumná otázka zněla: "Jaká specifika má Locus of control u sociálně exkludovaných Romů?" Byly stanoveny následující hypotézy: "Míra sociální exkluze ovlivňuje Locus of control u sociálně exkludovaných Romů.", "Existují rozdíly mezi pohlavím a Locus od control u sociálně exkludovaných Romů." a "Existují rozdíly v Locus of control u sociálně exkludovaných Romů zaměstnaných a nezaměstnaných." Pro dosažení cíle byla vybrána strategie kvantitativního výzkumu, který byl realizovaný pomocí metody dotazování prostřednictvím standardizovaných dotazníků Locus of control IPC škála Hanny Levenson a dotazník Škála sociálního vyloučení. Výzkumný soubor byl tvořen 537 respondenty z ORP České Budějovice a Cheb 106. Hypotéza H1 byla testována za pomocí tzv. korelační analýzy. Hypotézy H2 a H3 byly testovány za pomocí tzv. T-testu pro dvě nezávislé skupiny (nepárový, dvouvýběrový T-test). U první hypotézy (H1) na základě zjištěného lze konstatovat, že se potvrdila jedna ze tří stran, kterými Locus of Control disponuje, neboť existuje statisticky významný vztah mezi internálem a náhodou (r=0,118; p=0,006); externálem a náhodou (r=0,184; p=0,000) a externálem a exkluzí (r=-0,090; p=0,037). U druhé hypotézy (H2) bylo zjištěno, že vztah neexistuje, tj. nebylo zjištěno nic signifikantního (internál - t=1,642 a sig=0,101; externál - t=-,270 a sig=0,788; náhoda - t=1,186 a sig=0,236). U třetí hypotézy (H3) bylo zjištěno, že vztah neexistuje, tj. nebylo zjištěno nic signifikantního (internál - t=1,642 a sig=0,101; externál - t=-,270 a sig=0,788; náhoda - t=1,186 a sig=0,236). Výstupy diplomové práce mohou být využity v rámci začlenění získaných poznatků do komunitní práce v sociálně exkludovaných lokalitách.
|
| |
|
Roma on the Czech countryside: Determinants of exclusion, potentials for inclusion
Hurrle, Jakob ; Sýkora, Luděk (vedoucí práce) ; Bernard, Josef (oponent) ; Sidiropulu Janků, Kateřina (oponent)
Dizertace Romové na českém venkově: determinanty vyloučení a potenciál pro inkluzi se zabývá situací Romů v českých obcích na venkově. Motivací pro vznik této práce a výzkum v této oblasti byly počáteční informace o rostoucím počtu segregovaných lokalit ve venkovských oblastech. Ve veřejném diskurzu týkajícím se periferií byl tento jev často vysvětlován jako důsledek ekonomické migrace z městského do venkovského prostředí. Migrace sociálně vyloučených skupin obyvatel do znevýhodněných oblasti poskytla živnou půdu šíření fám, přípravné práce na této studii ale odhalily, že je nezbytné rozlišovat mýty a realitu. Zájem autora této dizertace na porozumění složitým procesům, které stojí za vznikem nových romských lokalit ve venkovských oblastech vyžadoval využití kombinace různých pracovních metod. Autor analyzoval národní politiku a právní rámec a uskutečnil empirický výzkum v pěti mikroregionech v různých částech České republiky. Kromě toho získal soubor dat prostřednictvím dvou celostátních dotazníkových výzkumů, které byly zaměřeny na samosprávy se sociálně vyloučenými lokalitami a sociální odbory obcí s rozšířenou působností (ORP) pod které tyto lokality územně spadají. Kromě toho se autor účastnil řady výzkumných aktivit na Slovensku, které se týkaly využití územních a etnických dat pro evaluaci a...
|
|
Vzdělávání romských dětí a kultura chudoby
Siváková, Aneta ; Lánský, Ondřej (vedoucí práce) ; Samek, Tomáš (oponent)
Hlavním cílem této diplomové práce je na základě pojmové analýzy a empirického výzkumu posoudit vhodnost koncepce kultury chudoby (Oscar Lewis) pro analýzu situace sociálně vyloučených osob - konkrétně Romů - v České republice s důrazem na vzdělávání. V první části práce se zaměřím na rozbor klíčových pojmů a koncepcí týkajících se rasismu, etnicity a zejména kultury chudoby. Druhá část je věnována problematice vzdělávání Romů v České republice. Poznatky z těchto částí následně využiji jako základ pro operacionalizaci daného konceptuálního pole do podoby použitelné pro empirické šetření. Poslední část seznamuje s realizací kvalitativní výzkumné sondy mezi pedagogy a asistenty pedagoga ve vybrané sociálně vyloučené lokalitě, která se zaměřuje zejména na jejich pracovní motivaci a přístup k problematice sociálně vyloučených lokalit atd. Z mého výzkumu vyplývá, že koncept kultury chudoby Oscara Lewise se dá aplikovat i ve školním prostředí.
|
|
Pohledy žáků ze sociálně rizikového prostředí na drogovou závislost
Čtvrtečková, Kateřina ; Bajcura, Lubomír (vedoucí práce) ; Šiška, Jan (oponent) ; Balvín, Jaroslav (oponent)
V lidské společnosti patří z celého spektra sociálních skupin mezi jednu z nejohroženějších bezesporu děti a mládež. Nejen proto, že u této skupiny dochází k formování samotných osobností, které může být ovlivněno mnoha faktory, ale tato etapa rozvoje osobnosti člověka do jisté míry ovlivňuje i jeho budoucí život a možnost plnohodnotného sociálního začlenění. V tomto období jsou děti a mládež náchylnější na vnímání okolních vlivů, ať pozitivních či negativních. Vlivy dovedou působit o to intenzivněji, pokud zmíněné děti či mládež vyrůstají v prostředí, které není majoritní částí společnosti vnímáno jako běžné, ale naopak jako vyloučené a tím pádem i nechtěné. V průběhu dospívání má na skupinu dětí a mládeže, zejména těch ze sociálně vyloučených lokalit, velmi často vliv jev souhrnně nazývaný problematika užívání návykových látek. U členů uvedené skupiny je velké riziko, že začnou být pravidelnými uživateli návykových látek, s čímž jsou neoddělitelně spojeny další nežádoucí doprovodné jevy. Disertační práce je zaměřena na užívání návykových látek u dětí žijících v sociálně vyloučených lokalitách. Cílem práce je nejen vysvětlit pojmy jako sociálně vyloučená lokalita, návyková látka, ale i poukázat na míru a způsob vnímání, znalost návykových látek ze strany sledované skupiny dětí a dospívající...
|
|
Práce učitele primární škole ve vyloučené lokalitě
Solovovová, Petra ; Krčmářová, Tereza (vedoucí práce) ; Horská, Petra (oponent)
Práce učitele ve vyloučených lokalitách s romskými žáky je náročná, vyžaduje vysokou míru odolnosti, přizpůsobivosti, vytrvalosti a nezdolnosti. Děti vyrůstající v prostředí sociálního vyloučení mají osvojené hodnoty, návyky a vzorce chování, které jim znesnadňují integraci do školního prostředí. Učitel z vyloučené lokality by měl chování a jednání romských žáků rozumět a pomoci těmto žákům k úspěšnému zvládnutí vzdělávacího procesu. Cílem mé práce je zjistit specifika práce učitele ve vyloučené lokalitě, Kvalitativně orientované výzkumné šetření je cíleno na problémy, se kterými se učitelé z vyloučených lokalit při edukci romských žáků potýkají, dále na jejich názory na vzdělávání romských žáků a na zjištění jejich motivace ke vzdělávání těchto žáků ve vyloučené lokalitě. Data jsou získávána s využitím polostrukturovaných rozhovorů s pedagogy z vyloučených lokalit. Závěrem práce je diskuze výsledků výzkumu, kde jsou porovnávány informace z odborné literatury, mými osobními zkušenostmi a výpovědí respondentů. Klíčová slova Sociálně vyloučená lokalita, Romové, romský žák, rodič, učitel, vzdělávání
|
| |
|
Roma on the Czech countryside: Determinants of exclusion, potentials for inclusion
Hurrle, Jakob ; Sýkora, Luděk (vedoucí práce) ; Bernard, Josef (oponent) ; Sidiropulu Janků, Kateřina (oponent)
Dizertace Romové na českém venkově: determinanty vyloučení a potenciál pro inkluzi se zabývá situací Romů v českých obcích na venkově. Motivací pro vznik této práce a výzkum v této oblasti byly počáteční informace o rostoucím počtu segregovaných lokalit ve venkovských oblastech. Ve veřejném diskurzu týkajícím se periferií byl tento jev často vysvětlován jako důsledek ekonomické migrace z městského do venkovského prostředí. Migrace sociálně vyloučených skupin obyvatel do znevýhodněných oblasti poskytla živnou půdu šíření fám, přípravné práce na této studii ale odhalily, že je nezbytné rozlišovat mýty a realitu. Zájem autora této dizertace na porozumění složitým procesům, které stojí za vznikem nových romských lokalit ve venkovských oblastech vyžadoval využití kombinace různých pracovních metod. Autor analyzoval národní politiku a právní rámec a uskutečnil empirický výzkum v pěti mikroregionech v různých částech České republiky. Kromě toho získal soubor dat prostřednictvím dvou celostátních dotazníkových výzkumů, které byly zaměřeny na samosprávy se sociálně vyloučenými lokalitami a sociální odbory obcí s rozšířenou působností (ORP) pod které tyto lokality územně spadají. Kromě toho se autor účastnil řady výzkumných aktivit na Slovensku, které se týkaly využití územních a etnických dat pro evaluaci a...
|