|
Radikální interpretace, pravda, objektivita
Vašíček, Jan ; Koťátko, Petr (vedoucí práce) ; Marvan, Tomáš (oponent)
Nikdo se nemůže mýlit ve většině toho, co si myslí o světě. Jaké má důvody tohle Donald Davidson tvrdit? Tato práce se zabývá spojením tří důležitých témat Davidsonova myšlení - radikální interpretace, pravdy a objektivity. V experimentu radikální interpretace půjde o určení základních podmínek komunikace. Na jejich základě bude vidět, po krátkém shrnutí nedostatků jiných teorií, proč je možné mluvit o objektivní a epistemicky nezávislé pravdě. Zde se rovněž upřesní vztah pravdy k poznání. Zkoumáním toho, jak se konstituuje obsah našich přesvědčení, se ukáže fundamentální závislost myšlenek o objektivním světě na společenské základně komunikujících osob. V tom bude dále obsažen Davidsonův argument proti globálnímu skepticismu. Nejprve na ne zcela uspokojivém příkladu "vševědoucího interpreta" a později s pomocí pojmu triangulace se upřesní, v jakém smyslu lze u Davidsona mluvit o objektivitě a do jaké míry je odůvodněné nazývat ho realistou.
|
|
Princip vstřícnosti a antropologické bádání
Drcmánková, Karolína ; Vrhel, František (vedoucí práce) ; Vaculíková, Michaela (oponent)
Cílem diplomové práce je aplikace principu vstřícnosti, rozvinutého v rámci analytické filosofie (Davidson, Quine), do metodologie kulturní antropologie, zakládající se na interpretativním přístupu zkoumání sociálních aktérů. V první části se budeme věnovat vysvětlení myšlenkových experimentů (tj. radikální překlad, radikální interpretace) v rámci diskuse analytické filozofie jazyka (Quine, Davidson). V druhé části se zaměříme na přenos těchto poznatků do metodologie kulturní antropologie. V další části poukážeme na porušení principu vstřícnosti. Zaměříme se na kritickou reflexi teorií, jež byly rozpracovány v oblasti lingvistické antropologie, konkrétně na jazykový relativismus (Sapir, Whorf). Poslední část práce je věnována problému racionality, který je rozebírán v souvislosti s Evans- Pritchardovým výzkumem africké společnosti Azande. Na těchto příkladech poukážeme na metodologické chyby, kterých se antropologové při terénních výzkumech dopustili a na negativní důsledky, ke kterým tento chybný metodologický přístup vedl. Klíčová slova: princip vstřícnosti, etnografický výzkum, radikální interpretace, překlad, porozumění, relativismus, racionalita
|
|
Mýtus literárního
Matysová, Daniela ; Kubalík, Štěpán (vedoucí práce) ; Kaplický, Martin (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá možným propojením literární teorie Wolfganga Isera s analytickou filosofií jazyka. Zatímco analytický obrat k jazyku představím jen stručně, hlavní náplní práce bude prozkoumat dvě protikladné koncepce jazyka a interpretace v rámci pozdní analytické filosofie. Budu se věnovat diskuzi Michaela Dummetta s Donaldem Davidsonem ohledně role konvencí a otázek po jejich nepostradatelnosti pro jazykovou komunikaci. Zatímco však spolu tito autoři souhlasí v tom, že vliv společnosti na lidské myšlení je zásadně neredukovatelný, velmi se liší co do svého přesvědčení o nezbytnosti koncepce pravidel inherentních jazykové praxi společnosti. Mým cílem je obhájit Davidsonovu teorii interpretace proti Dummettovým námitkám, a pak přejít k rozboru Iserovy vlastní teorie čtení. Zejména mi půjde o to ukázat, že se Iserovo pojetí literárnosti zakládá na Dummettovo filosofických předpokladech. V závěru chci hlavně zvážit, zdali Iserovo vysvětlení rozdílu mezi literaturou a běžnou řečí, potažmo dokumentem, obstojí proti Davidsonově výzvě Iserovu pojetí jazykové praxe. A zejména, zdali nám Davidsonova filosofie jazyka nemůže poskytnout alternativní přístup k tomu, jak chápat estetický dopad některých textů.
|
|
Radikální interpretace, pravda, objektivita
Vašíček, Jan ; Koťátko, Petr (vedoucí práce) ; Marvan, Tomáš (oponent)
Nikdo se nemůže mýlit ve většině toho, co si myslí o světě. Jaké má důvody tohle Donald Davidson tvrdit? Tato práce se zabývá spojením tří důležitých témat Davidsonova myšlení - radikální interpretace, pravdy a objektivity. V experimentu radikální interpretace půjde o určení základních podmínek komunikace. Na jejich základě bude vidět, po krátkém shrnutí nedostatků jiných teorií, proč je možné mluvit o objektivní a epistemicky nezávislé pravdě. Zde se rovněž upřesní vztah pravdy k poznání. Zkoumáním toho, jak se konstituuje obsah našich přesvědčení, se ukáže fundamentální závislost myšlenek o objektivním světě na společenské základně komunikujících osob. V tom bude dále obsažen Davidsonův argument proti globálnímu skepticismu. Nejprve na ne zcela uspokojivém příkladu "vševědoucího interpreta" a později s pomocí pojmu triangulace se upřesní, v jakém smyslu lze u Davidsona mluvit o objektivitě a do jaké míry je odůvodněné nazývat ho realistou.
|