|
Úbytek cenných lučních biotopů v souvislosti s výstavbou
Nikodýmová, Amálie ; Křenová, Zdeňka (vedoucí práce) ; Bílá, Karolína (oponent)
- ČJ Ochrana přírodních biotopů je zásadní pro udržení biodiverzity a poskytování ekosystémových služeb. Navzdory snahám o ochranu v rámci soustavy Natura 2000 dochází k úbytku těchto cenných společenstev. Důvody těchto změn jsou různé a mezi ty významné patří ztráta biotopů v důsledku výstavby. Tato práce se zaměřuje na metodické postupy ochrany lučních biotopů v lokalitách soustavy Natura 2000 a zkoumá jejich vztah k urbanizaci na příkladu EVL Šumava. Součástí je testování metodiky hodnocení vlivů výstavby na biotopy a návrh řešení, která by mohla pomoci zlepšit ochranu přírodních stanovišť v kontextu současných a budoucích stavebních záměrů. Klíčová slova: Natura 2000, biodiverzita, louky, výstavba, hodnocení vlivu záměru
|
|
Žabovřeské louky
Markevičová, Vendula ; Kyselka, Mojmír (oponent) ; Mléčka, Jan (vedoucí práce)
Žabovřeské a Komínské louky jsou dle názvů rozděleny, ale v reálné krajině jde o jeden souvislý prostor rozšířeného říčního údolí. Prostor, jehož linie a charakter vytvářela po staletí řeka, a tak jsem se snažila nechat jej i nadále s řekou plynout. Veškerá důležitá členění prostoru se odehrávají souběžně s řekou, která sama člení louky na užší, intimnější, pravý břeh a prostornější, klidnější, levý břeh. Řeka určila liniový, průchozí charakter parku a zároveň vytyčila prostory – kruhy, v kterých se lidé zdrží. Plocha řešeného území je 140,1 ha.
|
|
VODA + MĚSTO AQUADOMOS příběh řeky
Smirnov, Anton ; Vágnerová, Lenka (oponent) ; Poslušná, Iva (vedoucí práce)
Cílem návrhu je vytvořit architektonicky zajímavý a nevšední, ucelený, moderní komplex výzkumné-informacního a návštěvnického centra „VODA MĚSTO AQUADOMOS“. Projekt řeší urbanistickou koncepci komplexu i návrh jednotlivých jeho prvků – návštěvnické centrum s akvárií, muzeum a galerie s historií řeky Svratky, venkovní rekreační areál s vodní plochy, vstupní prvek a podzemní parkoviště pro návštěvníky. V návrhu všech prvků se promítají inspirace motivy vody.Navržený dům reaguje na urbánní souvislosti v území a dotváří v současné době blok budov na nábřeží. Hlavní vstup je umisťován na nejexponovanější část parcely, vjezd do podzemních garáží a zásobování restauraci je orientováno do ulice Pisarecká, v blízkosti křižovatky.Budova je řešená ve tvaru dvou hranol, které jsou propojeny prostřednictvím centrální části. Tvar budovy je ovlivněná formou komunikace a územního plánu.
|
|
Úbytek cenných lučních biotopů v souvislosti s výstavbou
Nikodýmová, Amálie ; Křenová, Zdeňka (vedoucí práce) ; Bílá, Karolína (oponent)
- ČJ Závažným problémem ochrany přírody na Šumavě je problém postupné ztráty tradičně obhospodařovaných luk, které jsou předměty ochrany soustavy Natura 2000 v EVL Šumava. Luční biotopy v tomto území ubývají především v důsledku jejich záboru stavebními záměry. Správa NP Šumava coby příslušný orgán státní správy ochrany přírody nedisponuje databází, která by evidovala přesné ztráty lučních biotopů v EVL Šumava v souvislosti s výstavbou. Neexistence těchto informací představuje závažnou překážku v zodpovědném výkonu státní správy OP. V rámci BP bude provedena rešerše metodických postupů používaných k ochraně lučních biotopů ve velkoplošných lokalitách soustavy Natura 2000. Zvláštní pozornost bude věnována záborům biotopů v souvislosti s výstavbou. Součástí BP bude testování metodiky pro vyhodnocení záborů lučních biotopů výstavbou v EVL Šumava. Klíčová slova: Natura 2000, biodiverzita, louky, výstavba
|
|
Vliv žací techniky na kvalitu řezu, stav a složení travního porostu
PETRÁŠ, Marek
Cílem práce je posouzení vlivu žací techniky na výšku sečení, rovnoměrnost sečení, kvalitu řezu a botanickou skladbu travních porostů. Pro dosažení těchto cílů byly vybrány dva luční porosty v katastrálním území Bukvice u Trhových Svinů v roce 2022. První vybraný luční porost byl sečen rotačním diskovým žacím strojem. Druhý vybraný luční porost byl sečen rotačním bubnovým žacím strojem. U všech sledovaných lučních porostů byla zaznamenána botanická skladba, stanoven vodní a výživný režim. Před sečením byl sledován stav žacích mechanismů, nastavená výška sečení a stav žacích nožů. Po seči byla sledována skutečná výška a rovnoměrnost strniště, produkce biomasy, množství zbylé neposečené biomasy. Byla zhodnocena kvalita řezu.
|
|
Možnosti využití travních porostů v rámci agrolesnictví
Macek, Libor
Práce se zabývá problematikou využívání travních porostů se zaměřením na trávy a jeteloviny v agrolesnických systémech. V první části je popisováno samotné agrolesnictví – jeho charakteristika a význam. Dále je zde kladen důraz na dřeviny vhodné do agrolesnických systémů především v podmínkách střední Evropy a taktéž na jejich produkční a mimoprodukční funkce. Jakožto nejvhodnější zástupci jsou uvedeni například ořešák (Juglans), topol (Populus), ale i méně hospodářsky využívaní zástupci, jako je třešeň (Prunus), či jeřáb (Sorbus). Agrolesnictví je zároveň rozděleno do určitých systémů, které jsou charakteristické svými funkcemi, a to jak v tropech, tak i na území Evropy. Nejtypičtějšími systémy v Evropě jsou převážně silvopastorální systémy, ale i stále častěji využívané liniové výsadby na orné půdě. V druhé části jsou popsány různé agrolesnické systémy využívající travní porosty a také praktické příklady fungujících systémů v různých podnebných pásech. Pozornost je dále věnována jednotlivým zástupcům z čeledi Poaceae a Fabaceae vhodných pro své charakteristické vlastnosti do těchto systémů. Nejvýznamnějšími se jeví zejména k zastínění tolerantní zástupci jako je například psineček výběžkatý (Agrostis stolonifera L.) nebo kostřava rákosovitá (Festuca arundinacea Schreb.) z čeledi Poaceae, či jetel luční (Trifolium pratense L.) z čeledi Fabaceae. Opomenuty nejsou také možné interakce související se společným soužitím dřevin, trav a jetelovin, jako je konkurence a alelopatie.
|
|
Možnosti využití postindustriálních ploch k obnově lučních ekosystémů
Kolářová, Petra ; Frouz, Jan (vedoucí práce) ; Tátosová, Jolana (oponent)
Postindustriální krajinu tzv. brownfields, představují plochy bezprostředně devastované a opuštěné průmyslovou výrobou, těžbou, nebo jinou průmyslovou činností (výrobní areály, skládky odpadů, vytěžené plochy, výsypky apod.), ale také zastavěné areály zanechané na místě po zániku zemědělské výroby. Přitom na těchto silně narušených stanovištích, kde probíhá primární sukcese, často dochází k obnově cenných ekosystémů. To ukazuje na potenciál těchto ploch pro obnovu přírodě blízkých ekosystémů. Jedním z možných využití těchto ploch by se mohlo stát zakládání druhově bohatých luk, které by navrátily danému lučnímu ekosystému jeho původní funkci a mohly přitom využít oligotrofního charakteru alespoň u části těchto ploch. Cílem této práce je shrnout literární údaje o faktorech ovlivňujících složení a diverzitu luk, popsat metody jejich obnovy a zhodnotit možnosti jejich využití pro obnovu luk na postindustriálních plochách. V závěru jsou následně prezentovány výsledky pokusu o obnovu druhově bohatých luk na výsypkách v okolí Sokolova.
|
|
Effect of floral rewards on specialization of hoverflies (Diptera, Syrphidae) in meadows of Železné hory
Filip, Jan ; Tropek, Robert (vedoucí práce) ; Keil, Petr (oponent)
Tradičně obhospodařované polopřirozené louky mírného pásu jsou obecně považovány za jedno z nejrozmanitějších přírodních stanovišť na celém světě. V posledních desetiletích představují změny managementu a opouštění luk vážné ohrožení druhově bohatých společenstev kvetoucích rostlin i opylovačů. Stále však není známo, do jaké míry jsou opylovači ovlivněni změnami v květních odměnách. K prozkoumání vztahu mezi květními zdroji a specializací návštěv, druhovou bohatostí a početností pestřenek, byly sestaveny a analyzovány polinační sítě z 13 luk v CHKO Železné hory. Patrnosti byly navíc zaznamenány na dvou prostorových škálách, v rámci transektů a celých luk. K upřesnění specializace pestřenek byly do sítí přidány nenavštívené rostlinné druhy a všechny zdroje přítomné v lokalitě (transektu/louce), které rostliny nabízejí v rámci početnosti květů a množství nektaru. Vztahy mezi bohatostí rostlinných druhů, početností květů a produkcí nektarového cukru pozitivně korelovaly s specializací návštěv na měřítku celých luk. Bohatost druhů a hojnost pestřenek byla ovlivněna rostlinnými zdroji na škále transektů, na rozdíl od jejich specializace. Použití rozšířených síťových indexů může pomoci k lepšímu pochopení změn v ekologických interakcích pod antropogenním tlakem. Výsledky této práce obecně zdůrazňují...
|
|
Possibilities of object based image analysis for monitoring of meadow vegetation and management in the Krkonoše Mountains National Park
Dorič, Roman ; Kupková, Lucie (vedoucí práce) ; Potůčková, Markéta (oponent)
Možnosti objektovo orientovanej klasifikácie pri monitoringu lúčnej vegetácie a manažmentových zásahov v Krkonošskom národnom parku Abstrakt Cieľom diplomovej práce bolo zhodnotenie možnosti využitia objektovo orientovanej klasifikácie z dát družice WorldView-2 a leteckého optického skenera pre klasifikáciu lúčnych spoločenstiev a spôsobu manažmentu na území Krkonošského národného parku. Hodnotené typy lúčnych spoločenstiev boli stanovené na základe legendy vytvorenej botanikom KRNAP. Ďalšou úlohou bolo taktiež porovnanie presnosti objektovo orientovanej klasifikácie a klasifikácie na základe metódy "neural net", ktorú na rovnakých dátach prevádzala Pomaháčová (2012) vo svojej diplomovej práci. Rozlíšenie tried lúčnych spoločenstiev a manažmentových zásahov prebehlo na základe metódy objektovej klasifikácie algoritmom SVM a algoritmom rozhodovacieho stromu. Následne bola celková presnosť klasifikácií vyhodnotená a porovnaná pomocou bodov získaných z terénu. Diplomová práca prináša nový pohľad na požiadavky kladené na úspešnú klasifikáciu horskej lúčnej vegetácie metódou objektovo orientovanej klasifikácie. Kľúčové slová: objektová klasifikácia, lúčne spoločenstvá, WorldView-2, optický letecký skener, SVM, KRNAP
|
|
Možnosti využití postindustriálních ploch k obnově lučních ekosystémů
Kolářová, Petra ; Frouz, Jan (vedoucí práce) ; Tátosová, Jolana (oponent)
Postindustriální krajinu tzv. brownfields, představují plochy bezprostředně devastované a opuštěné průmyslovou výrobou, těžbou, nebo jinou průmyslovou činností (výrobní areály, skládky odpadů, vytěžené plochy, výsypky apod.), ale také zastavěné areály zanechané na místě po zániku zemědělské výroby. Přitom na těchto silně narušených stanovištích, kde probíhá primární sukcese, často dochází k obnově cenných ekosystémů. To ukazuje na potenciál těchto ploch pro obnovu přírodě blízkých ekosystémů. Jedním z možných využití těchto ploch by se mohlo stát zakládání druhově bohatých luk, které by navrátily danému lučnímu ekosystému jeho původní funkci a mohly přitom využít oligotrofního charakteru alespoň u části těchto ploch. Cílem této práce je shrnout literární údaje o faktorech ovlivňujících složení a diverzitu luk, popsat metody jejich obnovy a zhodnotit možnosti jejich využití pro obnovu luk na postindustriálních plochách. V závěru jsou následně prezentovány výsledky pokusu o obnovu druhově bohatých luk na výsypkách v okolí Sokolova.
|